286 
Warmingianus, Freyreissii, Schraderi, Trichocalyx sp.] eller kun раа 
Leptomsiden [Eupaep. plantagineus samt i Regelen paa alle Arters 
svagere Bladnerver]. Disse Skeder ere (i Modsætning til Lede- 
skederne udenom dem) alle tydelig forvedede. 
Stænglernes (inel. Rodstokkenes) Skeder ere af samme Art som 
Reddernes og have ligeledes, da Leddene, hvori de ere, vare yngre, 
haft tværbølgede (og forkorkede) Radialvægge [VIL 5, e]. I Regelen falde 
disse Skeder paa Tværsnit af Stængelen let i Öjnene ved deres mørke- 
brune Farve, og de ere meget skarpt afsatte fra det øvrige Үү. 
Hos flere Arter ere de for saa vidt noget uregelmæssige, som de 
snart hist snart her bestaa af mere end ét Cellelag; men kun i 
den store og kraftige Hovedstamme af Actinocephalus har jeg slet 
ingen saadan fremtredende Skede kunnet paavise. 
Her findes derimod meget af Grundvævet, særlig det i 
_ Karstrængenes nærmeste Omgivelser, forvedet og mekanisk virksomt, 
og lignende mekanisk Betydning tilkommer en smal, paa Tværsnit 
ringformet og bugtet Zone i alle undersøgte Arters Kurvskafter, 
hvor de tykkeste Karstrænge regelmæssig befinde sig indenfor den, 
medens de tyndeste ligge paa dens Yderside i dens Indbugtninger, 
meget hyppig dog beskyttede udadtil af Halvskeder af samme Art, 
som paa Siderne slutte sig til den bugtede Hovedskede. 
En meget vigtig Del af Eriocaulaceernes mekaniske Vævsystem 
er naturligvis Ribberne i Kurvskafterne, som vi ovenfor have set, 
at allerede Sehwendener har skænket Opmærksomhed. Angaaende 
Benævnelsen af den Celleform, som sammensætter dem, er jeg noget 
i Forlegenhed; Schwendener kalder den „næsten kollenkymatisk“. 
Cellevæggene reagere i Regelen paa Cellulose og ere оће gulagtige; 
Fortykkelserne ere i Regelen stærkest i Kanterne, men undertiden 
(og da forbunden med en svag og meget langsom indtrædende Ved- 
reaktion) strække de sig over hele Væggen.  Cellerne ere paren- 
kymatiske, men have i Regelen skævt stillede, spalteformede Porer. 
Jeg kender egenlig ingen Værbetegnelse, der ret passer til dette 
Vær, ti med Ordet Stereom er der kun sagt saare lidt. Rigtigst 
vilde det vel være at betragte de nævnte Stereomstrænge som nær- 
