241 
paa lignende Мааде atter stille sig paa de næste derunder. I Blad- 
enes underste Halvdel, som [imellem Stereomstrængene] helt optages 
af Svampevevet, ere dettes Celler (paa Længdesnit) ordnede i næt- 
formet sammenstødende Rækker ГҮШ, 6,7], som ofte med еп Slags korte 
Palissader sætte sig fast paa Undersidens Overhudsceller. De saa- 
ledes paa tværs af Bladet strakte Luftrum imellem Bladkødets 
grenede Tværlameller kunne være större eller mindre; hos Eriocaulon 
ere de især i Bladgrunden meget store; Bladene faa derved deres 
,fenestrate* Udseende, et Forhold, som Körnicke i sin Monografi 
har opfattet ganske rigtig. 
Ogsaa paa Tværsnit af Bladene ses hos flere Arter en tydelig 
brachyodisk Ordning, idet de nærmest ved Karstrængenes Skeder 
værende Celler ere kendelig langstrakte og straale radieformet ud 
fra dem [Eupaep. plantagineus (ҮШ, 3), Schraderi (ҮШ, 1)]; hos andre 
[Eupaep. Schenckii, Erio. helichrysoides] er dette mindre let paaviseligt. 
Jeg kan ikke nægte, at omendskönt den brachyodiske Ordning 
af Assimilationsvævet utvivlsomt i meget höj Grad vil lette og i 
mange Tilfælde egenlig muliggör en hurtig Vandring af de dannede, 
plastiske Stoffer, synes Haberlandt mig dog at være noget én- 
sidig paa dette Punkt!) Ti paa hvor mange og hvor gode Iagt- 
tagelser hviler hans Teori? Er den saa vel begrundet som Schwen- 
deners mekaniske? Jeg tror, at man i denne Henseende vil finde 
visse Mangler ved den, saa aandrig den end maatte være. Den 
hviler nemlig for meget paa Hypothesernes Grund og har ikke 
noget Forsøg at støtte sig til, hvad der dog i et „fysiologisk“ 
Arbejde vilde være ønskeligt. H. tager kun Hensyn til Vandringen 
af de i Organperiferien dannede Assimilater; at Stoffer ogsaa maa 
vandre ud i de assimilerende Celler, høre vi intet ош?); men dette 
амы Loebels ganske i samme Fodspor gaaende Ат- 
er Anat. d. Laubblätter, vorzüglich d. Blattgrün führende Gewebe. 
Önigsberg. 1888. 
? us Studier synes bestemtere at antyde en Æg gehvidedannelse i 
Åssimilationsvævet, hvorfor Nitrater maa ledes herud [Schimper: Bil- 
dung у. Kalkoxalat in den Laubblåttern; Bot. Ztg. 1888, р. 122—23 Ё]. 
Allerede Sachs [Pflanzenphysiolog. Vorlesungen, 1882, р. 392] har 
henpeget herpaa. 
Vidensk. Meddel. fra йеп naturh. Forening. 1888. 16 
