245 
kort-prismatiske Kalciumoxalat-Krystaller!) [X, 5, К; 6, k]. Druser 
af samme Stof ere sjældne; i Bladene og Kurvskafterne har jeg 
aldrig sét dem; derimod forekomme de i Rodstokkens Parenkym hos 
Lophophyllum Itatiaiae og Trichocalyx sp., men om dette Væv har 
indeholdt Bladgrönt, skal jeg lade være usagt. Rafider har jeg 
ikke fundet hos nogen Eriocaulacé. 
Om OCelleindholdet kan jeg i øvrigt intet særligt meddele; det 
vilde muligvis ogsaa have mindre Betydning, idet man maa huske, 
at jeg har arbejdet med Alkoholmateriale. Af faste Stoffer er ikke 
flere komne mig for Öje end de allerede nævnte. 
Albert Nilsson har forsøgt*)- at udrede de assimilerende 
Stænglers Bygning og at ordne dem i Grupper dels efter morfo- 
logiske, dels efter anatomiske Typer. Dersom vi anvende hans 
Resultater?) paa Kurvskafterne hos Eriocaulaceerne, der jo alle i 
Hovedsagen ere éns byggede, maa vi med hans Betegnelser skrive 
Formelen for (i al Fald de fleste af) dem II", altsaa en temmelig 
höj Udvikling, idet vi have baade Assimilations-, Tillednings- og . 
Bortledningsceller. 
IV. Luftvævet*. 
Da Spalteaabningerne udvikles i Overhuden, ere de allerede 
ovenfor omtalte derunder. 
Da Bladenes (og Kurvskafternes) svampede Vær, for hvilket 
Transpiration og Aanding ere vigtige Opgaver, i mange Henseender 
høre nöje sammen шей det særlig assimilatoriske Palissadevæv, 
er det ligeledes allerede omtalt ovenfor. r 
I Stænglerne forekomme större Luftkamre, som man særdeles 
ofte finder hos Sump- og Vandplanter, og som f. Ex. kunde ventes 
) Gem f. Ex. hos Strelitzia [Cfr. Briosi: Bot. Ztg. 1873; Taf. Ш, 
3 Ste, stammen såsom assimilerande organ. Diss. 1887. [Göte- 
borgs kgl. Vetenskaps och Vitterhets Samhilles Handlr., Ny tidsfoljd, 
Håft XXII]. 
?) der dog ganske særlig angaa vegetative Skud. 
') Jeg benytter dette Ord i samme Forstand som ,,Durchliiftungs-System", 
Gennemluftningssystemet. | | 
16% 
