268 
jeg formoder, at den samme Stræng paa forskellige Steder af sit 
Forløb kan forholde sig forskellig; sligt er kendt fra andre Mono- 
kotyledoner. 
Kurvskaftet. 
Fra Axlerne af flere af de tætsiddende Løvblade udgaa lange, 
furede, kun med et rørformet Forblad udstyrede, i øvrigt aldeles 
bladløse Sideskud, som bære de kurvformede  Blomsterstande. 
Et saadant Skaft bestaar altsaa kun af ét eneste Led. Dets 
anatomiske Bygning, hvis grove Træk allerede for en anden Arts 
Vedkommende ere givne af Sehwendener!), skal nærmere be- 
tragtes i det følgende, hvor der foreløbig kun vil blive Tale om 
den Del deraf, som befinder sig udenfor det omskedende Forblad, 
vagina. 
Paa Tværsnittet af de af mig hidtil undersøgte Blomsterskafter, 
der udvendig vare 7- å 10-ribbede, fandtes i Regelen tyve kollat- 
erale Karstrænge ordnede i en cirkelformet Kreds. Man kan altsaa 
skælne mellem en Centraleylinder, en Bark og Overhuden. 
Sidstnævnte bestaar af temmelig store, langstrakt rektangulære 
Celler, som paa Tværsnit ere kvadratiske; Kutikula er besat med 
meget fine, lige, ophöjede Længdestriber, og i Cellernes Indre findes 
et tyndt, vægstillet Plasma med forholdsvis store Kærner, men uden 
Klorofyl. Overhudscellerne ere mindst paa Ryggen af Skaftets Ribber, 
omtrent dobbelt saa höje over Mellemrummene mellem disse. Her 
findes ogsaa Spalteaabningerne, og det i temmelig stort Antal; de 
ere, som saa mange Steder hos Eriocaulaceerne, begrænsede af 
lange, smalle Læbeceller, omgivne af to endnu smallere Biceller; 
hist og her forekomme meget korte Haar af samme Bygning som 
de, vi senere skulle omtale, naar vi komme til Bladene. 
Barken frembyder ulige större Interesse; man kan i den skælne 
mellem to med hinanden afvexlende Vævsystemer, nemlig det me 
kaniske og det klorofylførende. 
1) Das ort Prineip im anatom. Bau d. Monokot. Leipzig 1874 
[Tab. 7, Fig. 5]. 
