303 
andet Assimilationslags Celler sig gruppevis, skönt ikke regelmæssig til 
de derunder værende, mellem hvilke Luftrummene atter ere meget 
större; paa denne Maade føres vi hurtig til det paa Længåesnit 
nætformet ordnede Svampevæv, det specielle Transpirations- og 
Aandevæv, i Bladets ventrale Halvdel; om еп "Inddeling i Luft- 
„кате“ med Diafragmer, som ег saa karakteristisk for ægte 
Vandplanter, er her ikke tale, om der end maaské kan spores et 
Tilløb dertil i den Maade, hvorpaa et Fladesnit af Bladundersiden 
viser Vævet ordnet i ret tydelige, men ikke fjærnt staaende Tvær- 
plader. Раа Siderne støde disse umiddelbart op til de mekaniske 
Drageres (og Mestomskedernes) store Celler, og bringe derhos ved 
deres Arrangement let Tanken hen paa det braehyodiske Princip. 
Tversnittet af Bladet viser os, at Svampevævets Celler ere poly- 
gonale, meget hyppig med Tilløb til Stjærneform, altsaa med meget 
korte Arme; Cellemellemrummene ere i Overensstemmelse hermed 
skarpt kantede. I Celleindholdet bemærkes i de fleste (alle?) Blad- 
kedsceller én eller to, yderst smaa, kort-prismatiske Kalkoxalat- 
naale. 
Vagina, Kurvskaftets skedeformede, foroven lige afskaarne 
Forblad, afviger i sin Bygning hos denne Art noget mere, end Til- 
fældet var hos forrige. Midten og det øverste Parti ligner m. H. t. 
Üverhud og subepidermalt Үзу noget Kurvskaftet, idet disse Væv- 
Systemer aabenbart spille en mekanisk Rolle. Den ydre og 
indre Overhud er temmelig ens, Cellerne ere lange rektangulære; 
Spalteaabninger findes kun særdeles sparsomt og blot i den udad- 
vendende Overhud, hvorpaa der ogsaa sidder flercellede Berstehaar, 
hvis Moderceller ere kvadratiske. Overhuden paa Vaginas Inder- 
Side er noget mere smaacellet og lidt mindre tykvægget. En Zone 
midt i Bladet bestaar af normale, kollaterale Karstrænge (byggede 
Som Levbladenes med Skeder o.s.v.), afvexlende med Partier af 
lost, luftholdigt, klorofylforende Armparenkym а af lignende Beskaffen- 
hed som Løvbladenes Aandevæv. 
I Vaginas Grund er Vævet mere ensartet; 
Vær er tyndvægget, det ydre dog endnu noget fortykket og 
det indadvendende 
