819 
brede paa Undersiden, og imellem begge, men ikke berørende noget 
af dem, findes, som vi nedenfor skulle sé, nogle af Karstrængene. 
Disse hypodermale Baand ere, hvad en Sammenligning med Blad- 
bygningen hos andre Eriocaulaceer, f. Ex. Eriocaulon, Platycaulon, 
Psilocephalus, let vil lære os, homologe med de Karstrængene der 
ledsagende, ofte saa stærkt udviklede Stereomlister; de repræsentere 
Rester af saadanne, — eller Begyndelser til dem! Det vil blive 
vanskeligt at afgöre, hvad man skal kalde dem. 
Bladkødet er tættest paa Bladoversiden; Cellerne ere tynd- 
væggede, meget bladgröntholdige; de smaa Kalkoxalatkrystaller har 
jeg ikke kunnet finde. Lige under Bladoversidens Overhuds- eller 
Hypodermeeller findes et Lag cylindriske eller indadtil noget smallere 
Palissadeceller [VII 2; p]. De'samle sig, som man ser saa smukt paa 
Længdesnit, gruppevis, to eller tre sammen, og hvile i Fællesskab paa 
andet subepidermale Lag [VII, 2; s], hvis Celler dels ikke slutte saa tæt 
sammen indbyrdes, dels paa samme Maade samle sig paa de derunder 
værende. Medens man saaledes vel kan tale om'to Lag Palissade- 
celler, et øverste, tættere, og et nederste, løsere, hører denne lag- 
vise Ordning nu op, og vi føres over i det med færre Bladgrönt- 
korn udstyrede, lakunose Svampevær, der strækker sig (paa Længde- 
snit af Bladet) som lange, ofte sammenstødende Celletraade ned til 
Undersidens Hudvæv. I Bladoversiden er altsaa det brachyodiske 
Princip smukt udtrykt; det samme kan siges at være Tilfældet i 
Nærheden af Karstrængene, idet de til disses Skeder stødende, 
cylindriske Bladkødsceller ere stillede med deres Længdeaxer radialt 
udenom Skedecellerne. Ogsaa et andet Princip, nemlig det om 
Overfladens Forstórrelse, er i dette Blad bragt til Udførelse, idet 
vi paa Tværsnittet bemærke, at de Celler, som sammensætte det 
løsere Bladkød, Aandingsparenkymet, ere kortarmede, uregelmæssige 
Årmparenkymeeller. 
Af Karstrænge findes to Slags, tykkere og tyndere. SE? afvexle 
tegelmæssig med hinanden, løbe parallelt fra Bladets Grund til dets 
Spids; her böje de sammen, men have i øvrigt paa hele Strækningen 
