878 
andres (rent komparative) Arbejder ere еп Mængde Bygningsejen- 
dommeligheder og Modifikationer blevne bekendte, der utvivlsomt 
kun kunne forklares ud fra det allerede nævnte Synspunkt: Om- 
givelsernes Paavirkning. Denne Art Karakterer er det, Vesque!) 
har betegnet med Navnet de epharmoniske: ,qui, n'ayant aueun 
rapport avec les affinités, ne sont que l'expression pure de l'adapta- 
tion au milieu inerte“ (l. e, pag. 13). Нап gaar endog saa vidt, 
at han mener at turde hævde: ,qu'un simple examen d'un petit 
fragment de feuille permet de définir les conditions de milieu dans 
lesquelles le végétal а vécu“ (l. с., pag. 5). Sachs (1. с., pag. 227) 
henleder Opmærksomheden netop paa det samme som Vesque, 
nemlig at ,jede Lebenserscheinung aus zwei Faktoren entspringt: 
einerseits aus der von dem mütterlichen Organismus überkommenen 
Struktur, andrerseits aus den auf dieselbe einwirkenden, äusseren 
Krüfte^. Dersom vi nu ville forsege paa saa at sige at góre Prove 
paa Regnestykket ved Hjælp af de Kendsgærninger, vi have lært 
af Eriocaulaceerne i Brasilien, vilde vi uden at være altfor ufor- 
sigtige komme til følgende Resultater. 
Inden vi nærmere betragte Eriocaulaceernes Tilpasning til 
Omgivelserne, maa vi vide, hvilke disse ere. For en Del af de 
undersøgte Arter Кап jeg ogsaa angive dette”). 
Eriocaulon helichrysoides: in stagnis; in paludosis. 
Actinocephalus polyanthus: pratis humidis glareosis; campis ferru- 
gineis. 
Eupaepalanthus plantagineus: іп saxosis montis Jtacolumi; іп are- 
nosis udiusculis. 
Eup. Freyreissii: in locis udis sphagno repletis; in paludosis; in 
fontium limpidorum margine. 
Бир. Sehraderi: in arenosis; ad paludes; in campis maritimis; in 
sabulosis; in arenosis humidis; in locis arenosis silvaticis 
lucidis. 
voe. S з у г 
1) L'espèce végétale [Ann.des ве. nat., VI. sér., Tome 18, 1882]. ы, 
2) De efterfølgende Citater ere efter Kórniekes Monografi i Flora 
