HARALD NORDQVIST, SOTVATTENSFISKARS LARVSTADIER. 7 



ning af dessa visade, att bland dem förekom två olika arter. 

 Larverna af den ena arten visade så stor likhet med de 

 braxenlarver, som jag utkläckt och undersökt i Aneboda, 

 att jag är öfvertygad om, att de verkligen voro braxenlarver. 

 För denna min öfvertygelse finner jag ytterligare stöd där- 

 uti, att braxen, enligt uppgift af ortsbefolkningen, kort förut 

 lekt på just samma plats, där håfningen företogs. Larverna 

 af den andra arten öfverensstämde åter med de mörtlarver 

 jag undersökt i Aneboda och i det föregående beskrifvit 

 samt skilde sig genom sin kortare och tjockare kroppsform 

 tydligt från löjans larver. Då härtill kommer, att äfven tid- 

 punkten och fångstplatsens beskaffenhet väl stämma med 

 antagandet, att dessa voro mörtlarver, anser jag mig på goda 

 grunder kunna beteckna dem som sådana. Den samman- 

 ställning af olikheterna mellan olika cyp7-inid-\a,Tver, som jag 

 längre fram skall meddela, grundar sig, i hvad som rör mört- 

 och braxenlarverna, till stor del på detta material af sam- 

 tidigt fångade och i fullt naturliga förhållanden utvecklade 

 exemplar. 



Biologi. 



Mörtens lek inträffar i södra Sverige vanligen i maj 

 månad. I trakten af Aneboda lägges rommen på stenbotten 

 antingen vid sjöstränderna eller i bäckar, som falla ut i 

 sjöarna. I sjön Stråken t. ex. leker en del af mörten vid 

 sjöns stränder, en annan del går i tusental upp i den i sjön 

 utfallande Förhultsbäcken och leker där på stenarna i en 

 tämligen stark fors. I andra trakter leker mörten äfven på 

 vattenväxter, risvasar m. m. 



De späda mörtlarverna uppehålla sig, som äfven Schnei- 

 DER^ framhållit, i det starkt uppvärmda, grunda strandvattnet, 

 helst vid beväxta stränder. De minsta larverna föredraga 

 det allra grundaste strandvattnet, det mera försigkomna 

 ynglet ger sig gärna något längre ut från land. 



Angående mörtlarvernas föda har jag icke anställt några 

 egna undersökningar. G. Schnbider har däremot undersökt 

 12 exemplar af 9—11 mm. långa mörtlarver från Stråken, 

 och bestod dessas föda af cladocererna Lynceus, Chydorus och 

 Bosmina, rotatorien Anuraea cochlearis och algen Botryococcus 



^ Acta soc. pro fauna et flora fennica. XX. 1900. 



