HARALD NORDQVIST, SÖTVATTENSFISKARS LARVSTADIER. 13 



der med vegetation, på hvilken de små kristallklara äggen 

 fastna. 



Beträffande braxenlarvernas förhållande efter kläcknin- 

 gen har jag redan förut framhållit, att de den 23 och 24 maj 

 i akvarium på biologiska stationen i Aneboda kläckta lar- 

 verna genast efter kläckningen fäste sig vid akvariets väggar. 

 Den 25 maj, således dagen efter den hufvudsakliga kläck- 

 ningen, hängde braxenlarverna fortfarande vid väggarna. 

 Jag lade dock märke till, att några larver ändrat plats från 

 föregående dag, och iakttog äfven, hurusom några larver 

 företogo kortare profsimturer ut i vattnet för att strax åter 

 fästa sig vid väggen. Ännu den 27 maj förhöllo sig larverna 

 väsentligen på samma sätt, och först den 28, alltså fyra 

 dagar efter kläckningen, simmade de allmänt omkring i 

 akvariet utan att behöfva hvila. Rörelserna voro dock ännu 

 något ojämna och hoppande. Dessa braxenlarvers här fram- 

 hållna förhållande under de första dagarna efter kläcknin- 

 gen äfvensom deras i jämförelse med andra cyprinid-\a,rYev 

 ovanligt klent utvecklade pigmentering, visar, att de ut- 

 kläckts på ett tidigare och hjälplösare utvecklingsstadium 

 än andra af mig kända cyprinid -larv er, sutarens dock undan- 

 tagna. I hvad mån detta äfven gäller i naturen utkläckta 

 braxenlarver, och huruvida braxen i detta afseende even- 

 tuellt förhåller sig olika i olika sjöar, återstår att undersöka. 

 Angående braxenlarvernas uppehållsplatser sedan de börjat 

 simma fritt omkring saknas uppgifter i litteraturen. Arnold ^ 

 uppger visserligen, att han i sjön Pestowo i Ryssland er- 

 hållit ett större antal 15 — 18 mm. långa braxenungar ute i 

 sjöns pelagiska region, men dessa braxenungar hade redan 

 larvperioden bakom sig. I sjön Stråken förekommer braxen 

 tämligen sparsamt, och det beror sannolikt härpå, att jag 

 därstädes ännu icke lyckats fånga någon braxenlarv. Såsom 

 redan tidigare omnämnts, erhöll jag däremot den 19 maj 

 1913 i Södra sjön i S. Ljunga socken 7 — 8 mm. långa 

 braxenlarver bland vegetationen på helt grundt vatten invid 

 land på en plats, där braxen tidigare lekt. Här förekommo 

 braxenlarverna tillsammans med mörtlarver i stora mängder. 

 Ute i öppna sjön förekommo de däremot icke. Detta tyckes 

 tyda på, att braxenlarverna liksom andra af mig kända 



^ Verhandl. des V. internat. Zoologencongr. zu Berlin 1901. Verlag 

 von Gustaf Fischer. Jena 1902. 



