46 ARKIV FÖR ZOOLOGI. BAND 9. NIO 4. 



hopningen af Cottus-larver icke på långt när så stark som af 

 Cor. albula-la,rveT. Orsaken till dessa anhopningar är, som 

 äfven framhålles i min fars ofvannämnda berättelse, sanno- 

 likt i främsta rummet (direkt eller indirekt) att söka i rå- 

 dande vind- och strömförhålianden. Sålunda torde de enorma 

 yngelmängderna utanför Jönköping få sättas i samband 

 med den starka nordliga stormen under dagarna närmast 

 före den 10 maj, som måste ha drifvit in massor af vatten 

 i Vätterns sydligaste del. Anhopningarna vid Näs- och 

 Erstabukterna sammanhänga åter sannolikt med de of van 

 omtalade strömmarna. Vid Visingsös södra ända, där den 

 nord- och den sydgående strömmen berörde h varandra, upp- 

 stod ett lugnvatten, som var betydligt uppgrumladt och 

 därigenom starkt stack af mot det omgifvande klara vattnet. 

 Till detta grumliga lugnvatten fördes fisklarver såväl med den 

 nordliga som med den sydliga strömmen. Äfven vid Ersta- 

 bukten, där den tredje anhopningen af fisklarver förekom, 

 kan man tänka sig, att ett sådant lugnvatten kan upp- 

 komma, när den nordgående strömmen stöter emot den långt 

 utskjutande udden norr om bukten. Huruvida fisklarverna 

 i alla dessa fall passivt följt vattnets rörelser eller ak^vt 

 uppsökt genom vattenrörelserna eventuellt anhopad fiskföda, 

 är svårt att säga. Möjligen har äfven den åtminstone utan- 

 för Jönköping högre vattentemperaturen äfvensom från 

 Munksjön utströmmande organiska ämnen utöfvat någon 

 dragningskraft på fisklarverna. 



I jämförelse med ofvannämda tre anhopningar voro fisk- 

 larverna jämförelsevis tunnsådda å öfriga fångstplatser. För 

 att klargöra larvernas fördelning har jag funnit det lämpligt 

 att indela de olika fångstplatserna i två grupper. Den ena 

 af dessa grupper omfattar de platser, som äro belägna, på 

 kortare afstånd från land än 1 Va km. eller också i närheten 

 af grund (med högst 35 m. djup), den andra gruppen alla 

 platser belägna på längre afstånd från land och med större 

 djup. Å kartan tillhöra alla de innanför den streckade linjen 

 belägna fångstplatserna den förra gruppen eller landregionen, 

 de utanför nämnda linje belägna fångstplatserna den senare 

 gruppen eller sjöregionen. 



Med användande af denna gruppindelning har jag i föl- 

 jande fyra punkter sökt sammanfatta de resultat, till hvilka 

 jag kommit angående Coregonus alhula- och Cottus quadri- 



