





17 - 



hold i Nordhavet og Norges klima: Hvis det varme vand liar en ringe 

 bredde, og det kolcle vancl kommer forholdsvis nser henimocl Norges kyst, 

 vil der blive sterke overgange i lufttryksforclelingen og derfor ogsaa meget 



storm; i vinter havde vi det her ualmindelig varmt og stormende, ifjor 

 sommer var det ualmindelig koldt. 



I den forl0bne budgettermin er der i afdelingens videnskabelige be- 

 retning trykt et arbeide „Ueber die Berechmmg von Meeresstromungen" 

 &f I. W. Sandstrom og B. Helland-Hansen (Report on Norwegian Fishery- 

 ancl Marine-Investigations Vol. II, No. 4). I denne afhandling er be- 

 skrevet en fremgangsmaade, ved hvilken det er muligt ved hjselp af cle 

 sedvanlige observationer over temperaturer og saltholdighed at beregne 

 forskjellen i str0mhastighed paa de forskjellige steder og i forskjellige 



dybd 



er. Beregningerne er nu i gang for hele vort unclers0gelsesmateriale; 



det ser ud til, at de skal give' sserdeles tilfreclsstillende resultater og kaste 

 et lielt nyt lys over havstr0mmenes bevsegelser. 



Beregningerne har saaledes bl. a. vist, at str0mhastigheclen i „Golf- 

 s tr0mmen" ofte er st0rst et stykke under overfladen; hastigheden er dog 

 temnielig jevn indtil omtrent 400 meters dybde, hvor den aftager raskt 

 ftedover mod dybet. I august 1902 fandt vi gjennem beregningerne, at 



55 



Golfsti 



0mmen" ved indgangen til Nordhavet i Fa3i'0-Shetlandrenden havde 



er * gjennemsnitlig hastighed af 7 ! /2 kvartmil i d0gnet. 



Til slutning kan det nsevnes, at der ogsaa iaar er fun det en tydelig 

 overensstemmelse mellem de hydrografiske forhold og havets dyreliv. 





B. Planktoiuindersogelser. 



* 



Resultaterne af cle i forrige aarsberetning omtalte og kortelig refe- 

 *erede unders0gelser foreligger nu offentliggjort i en udf0rlig afhandling: 

 '"' as Plankton cles Norwegischen Nordmeeres von biologischen und hyclro- 

 graphischen Gesiehtspunkten behanclelt" af H. H. Gran. Bergen 1902. 

 (Report on Norwegian Fishery- and Marine-Investigations Vol. II, 1902, 



• No. 5). 



Desuden er der ogsaa senere, i forbinclelse med de hydrografiske 



ar beider, udf0rt planktonunders0gelser, specielt paa „Heimdal" mai 1902, 



^d „ Michael Sars" sommeren 1902 og paa et togt til ishavet i februar 



903. Ved alle anledninger har der vist sier at vsere en noie sammen- 

 i 



lseng mellem havstr0mmenes forl0b og de drivende organismers udbredelse, 

 saa at paa den ene side plante- og dyrelivet i de forskjellige dele af 

 navet i sin udbredelse og i sin trivsel er afhsengigt af stmnmene, og 

 paa den anden side planktonets udbredelse kan give en kontrol paa cle 

 hydrografiske resultater. 



Sa3rlig kan fremhseves unders0gelserne i februar 1903; det lykkedes 

 ^Michael Sars" at naa frem mod vest og norclvest til dele af Nordhavet, 



9. 



