fct ■> 







19 



Nordhavets og Nords0ens bund. Resultaterne vil blive trykt i andet bind 

 af den af afdelingen udgivne ,. Report on Norwegian Fishery- and Marine 

 Investigations." 



Til forstaaelsen af fiskerierne antager man, at sserlig den del af 

 disse unders0gelser vil faa betydning. som sogte at studere grsenserne 

 for den madnyttige fiskefaunas udbredelse mod dybet paa de forskjellige 

 havegge, som begraenser Nordhavsdybet. Disse grsendser fandtes i 



overraskende grad at falde s am men med grsenserne mellem det varme 

 golfstr0msvand og det underliggende kolclere polarvancl. Saaledes er- 

 holdt man paa eggen mellem Shetland og Stat i dyb storre end 300 

 lavne temperaturer under 0° og arktiske dybhavsfiske i trawlen, medens 

 m an allerede i ca. 250 favnes dyb erholdt flere varmegrader og de almin- 

 clelige madnyttige fiske som uer, blaalsenge. brosme etc. Sserlig interessant 

 var forholdet paa det store omraade, som straekker sig fra Fser0erne til Island. 

 Mellem de store have Nordha/et og Atlanterhavet straekker sig her som 

 bekjendt en bred ryg, hvis mindste dybder veksler mellem ndget over 

 200 og henimod 300 favne. Mod denne rygs nordlige sider st0der i dybet 

 polarvandet og i dette finder man det arktiske dyreliv, oppe paa selve 

 r yggens kam blandes dette polarvand med clet varme atlantiske vand, 

 °g her findes derfor temperaturer og forholcl som langs alle Nordhavets 

 navee-ge. I overensstemmelse hermed fandt vi derfor oppe paa denne 



300 favne dybe ryg de organismer og hele clen fiskefauna (saerlig 

 torsk, brosme og stor rigdom paa kveite) som er saa karakteristisk for 

 JMordhavet og saerlig de norske havbankers skraaninger. Denne fauna 

 er derfor sammenhaengende helt fra det nord0stlige hj0rne ved Faer0erne 

 *« Island. Havryggens sydskraaning ned mod Atlanterhavsdybet beskylles 



egge. 



200 



af varmere vandlag (i dybet 7°— 8°), o 



g i dette fandt vi et helt andet 



dyreliv, det atlantiske. Nordhavsfiskene forsvandt og erstattedes af former, 



kjendt helt nede fra Portugals og Middelhavets kyster. Her var derfor 



ogsaa helt andre forhold end de, under hvilke clet norske bankfiske 

 drivao ^ a 1 j -it, *- j.^ _ iallefald i det 



nves og dermed ogsaa den sydlige graense for dette 

 nuvserende form — given. 



s 



II. Almindelige stndier over flskenes liv og yandringer. 



Torsken. Under „ Michael Sars" togter i aarene 1900 og 



0stenom Lofoten. 



1901 



I 



^nders0gte man vsesentlig farvandet norden- og 



aaret 1902 har man dels mellem Shetland og Norge og dels mellem 



hetland °g Island indsamlet adskilligt materiale til belysning af torskens 



orskjellige udviklingsstadiers opholdssteder. Her skal alene merkes den 



^e ubetydelige forekomst af stor torsk langs eggene fra Faer0erne mod 



'Island paa betydelige dybder (over 200 favne). Under „Skolpens" fiske- 



