22 



for regning af Stavanger fiskeriselskab, ligesora hr. Wollebaek for regning 

 af „Selskabet for cle norske fiskeriers fremme" i Bergen bar udfort under- 

 S0gelser over 0stersens biologi. De nsevnes her alene for at henvise den 

 i disse studier interesserede til disse selskabers beretninger. 





III. Fiskeforsog og studier af fiskerierne. 



A. „Michael Sars" togt 1902. 

 Foruden de ovennsevnte almindelige studier over fiskenes vandringei 



og almindelige havforskningssp0rgsmaal udf0rte „ Michael Sars 



u 



1902 



endel fors0g, som havde det mere direkte maal at give st0det til nye 

 fiskerier. Disse fors0g fremgik som en direkte f0lge af de ovenfor nsevnte 

 mere rent videnskabelige unders0gelser. Ved studiet af haveggene fandt 

 man nemlig paa Fserobankens eg saa lovende forekomster af torsk, brosme 

 og kveite, at man fandt disse vserd et mere intenst pr0vefiske. 



Det i'0rste vellykkecle fors0g paa Fser0eggen udf0i*tes under de oven- 

 nsevnte drivgarnsfors0g efter sild i begyndelsen af juni. Man fik da paa 

 en enkelt stub (800 kroge) 35 torsk, 65 brosme, 7 blaalsenge,, 10 

 kveiter etc. 



Efter disse og lignende fors0g rustede man sig d erf or til et st0rre 

 6rs0g, og i dagene 2den— 5te juli fiskedes paa Nordosteggen ca. 5 O0Q 

 kilo kveite, samtidig som eggen oploddedes, hvorefter et mindre kart til vei- 

 ledning for fiskerne kunde tegnes. 8om eksempel paa fangsterne paa en 

 stub kan Dsevnes folgende: 25 torsk, 117 brosme, 6 blaalsenge, 7 leenge, 

 24 kveiter etc. Senere, i august, udf0rtes nyt togt til*F®r0erne. Der 

 fiskedes da i 2—3 dages tid henimod 7 000 kilo kveite, ligesom der ud- 

 f0rtes talrige lodskud, som meddeltes fiskerne i de romsclalske byer og 



paa andre fiskeriinteresserede steder. 



Under de senere togter gjordes ikko alene talrige pr0vefors0g rundt 

 den store Fserebanke, men ogsaa henimod Island med det resultat, at 

 den store havryg mod Island fandtes ligesaa rig som den egentlige Fser0- 

 banke. Der erholdtes tildels meget gode fangster paa ca. 200—250 

 favnes dybde midtveis mellem Fser0erne og Island, ligesaa unders0gtes Is- 

 landsbankens sydskraaning mod Atlanterhavet og 0stskraaning mod Nord- 

 havet. Den sidste viste sig paa grund af den 0stislandske polarstr0m 

 meget fattig, hvorimocl sydskraaningen var vaesentlig rigere. Ogsaa over 



* ■ 



torskefisket erholdt man her endel" vigtige oplysninger. 



De ovennsevnte unclers0gelser gav st0det til, at Aalesimdsdampere 

 gjorde adskillige ture over til Feer0banken. It0lge Aalesunds Handels- 

 og Sj0fartstidende for lOde September 1902 var der da af 24 dampere- 

 paa 52 ture fisket. 



4 



