* * 



— 34 — 



unders0gelser, jeg paa forskjellige steder havde adgang til at anstil-le, 

 at de indvandrende dyr baa/le bestod af den saakaldte gronlandssaal eller 

 russekobbe (Phoca gromlandiea) og af den saakaldte ringssel eller snadd 

 (Phoca annellata), begge arter i forskjellige aldersstadier. Rygtet over- 

 drev i hoi ffrad disse dyrs msengde og indflydelse paa fiskerierne. Efter 

 alt, hvad der foreligger, at domme holdt de sig i overveiende grad inde 

 i fjordene, hvor der tildels blev draebt betydelige msengder af dem. 

 Tide paa havkysten var de langt sjeldnere, og kunde de forskjellige fiskere, 

 som blev naermere udspurgt i den anledning, kun oplyse at have seet 

 faa dyr enkeltvis. Fra „ Michael Sars" observeredes kobben under hele 

 opholdet nordpaa kun i Raftsundet. At der trocls dette, sserlig i fjordene. 

 ikke har vseret faa individer tilstede, bevises af de talrige skind, som man 

 paa garverier og i Tromso forretninger kunde se. Jeg har selv gjennem- 

 seet storre mgengder saadanne skind og haaber senere at faa naermere 

 meddelelser om antallet, som gaar op 



i tusinder. Sam men med disse 

 smarter fandt ogsaa en betydelig indvandring af hvidfisk (Delphinapterus 

 leucas) sted. Denne lille tandhval, som i andre aar ansees som en meget 

 sjelden gjest, bar i hele aarets forste halvdel sporadisk vseret at iagt- 

 tage sa3rlig i Finmarkeia. hvor flokke paa hundreder er seet og hundre- 

 cler er draebt, men ogsaa langs hele kysten incl i Kristianiafjordens inder- 

 ste arme har vilclfarende individer vseret iagttaget. Ogsaa andre kjencls- 

 gjerninger tyder paa, at der i de arktiske egne har fundet eiendommelige 

 forhold sted. Til Mnrmankysten drev der iland tusinder af dode sj0- 

 fugle falker etc.), og saadanne siges ogsaa at vsere fundet paa ishavet iaar. 

 Denne fugl siges, ligesom fisken tidlig i aaret, at have vist sig saa yder- 

 lig afmagret, at dette har vseret alle iagttagere paafaldende. 



Medens fiskerierne ivinter viste saadanne eiendommelige afvigelser 



w 



fra de almindelige forhold, var ogsaa de hydrografiske forhold i havet 

 abnorme. I Vestfjorden f. eks. er overfladetemperaturen i slutningen af 

 februar og begyndelsen af mars i regelen omkring 2 

 0verste vandlag pleier at vsere temmelig skarpt adskilt fra det varme 

 vand i dybet, I enkelte aar er temperature n ned til store dyb endog 

 nede i 0°. Iaar var overfladetemperaturerne paa den tid paa de ileste ste- 

 der omkring 4° (ofte over), og temperaturerne var forholdsvis jevnt for- 

 delt uden skarpe granger. Vi mangier desvserre hydrografiske obser- 

 vationer fra Vestfjorden efter 4de mars. — Ved Malangsgrunden blev 

 der en pludselig forandring i de hydrografiske forhold i midten af mars. 

 Den 9de mars var temperaturen ved den sydlige del af grunden mellem 

 3 7 3 og 5 grader fra overflade til bund; den 16de var temperaturen helt 

 igjennem over 5°, og den lBde var der saagar over 6° i overfladen (572° ved 

 bunden). Dette varme vand var ogsaa adskillig saltere end det vand, 

 som fandtes der tidligere; det skrev sig for en stor del fra Golfstrommen, 



a. 3° 



C. og det 



