







— 35 — 



hvis vandmasser i.midten af mars 0iensynlig rykkede ualmindelig nser 

 ind mod land ved Vesteraalen og derfor ogsaa hindrede kystvandet af 

 temperaturer under 5° fra at komme ud fra kysten. Faa dage efter 

 fulgte fiskemasserne med og S0gte naer ind til land og ind i fjorclene. 



De hydrografiske undersogelser tyder saavel for Nordhavets som for 

 kysthavets vedkommende paa, at cler iaar var sserlig eiendommelige str0m- 

 forhold i havet, Saaledes skal ogsaa hele Hvidehavet have vseret saa- 

 godtsom isfrit, hvad der jo ogsaa maa antages at have 0vet en stor ind- 

 %delse paa de sselmasser, som regelmsessig pleier at opholde sig der; 

 hgesaa var der sserdeles li0ie temperaturer i Atlanterhavsvanclet i hele 

 Nordhavet (se foiwrig herom under I). 



Da imidlertid ..Michael Sars"s februartogt var det f0rste helt fuld- 



•stsendige togt, som nogensinde er gjort over Nordhavet ved vintertid, 

 anser man det ikke rigtigt her at fremkomme med de formodninger om 

 havets indflydelse paa fiskenes vandringer, som erfaringerne bar fremkaldt 

 hos os. Man finder det rigtigere at begrsense sig til at s0ge det fore- 

 liggende material e saaledes bearbeidet, at det enestaaende aar gjennem 

 de uclf'0rte iagttagelser kan blive en veiledning ved sammenligninger i 

 fremtiden." 



IV. Arbeider og undersogelser vedkommende flskerilovgiyningen. 



I forrige aarsberetning omtaltes endel lovsager som gjenstand for 



afdelingens overveielser. 



Ogsaa i den forl0bne termin har man til be- 

 d0mmelsen af disse indsamlet adskilligt materiale. Af hensyn til, at der 

 under sidste fiskeriraad fremkom 0nske om yderligere unders0gelser over 

 det daglige fiske og de sserlig i forbindelse med dette staaende sp0rgs- 

 maal om fredning etc., har man, forinden sp0rgsmaalet om saadanne 

 ^nclers0gelsers igangssettelse er afgjort, ikke villet foreslaa disse sager 

 videre fremmet. Hertil kommer, at der formentlig ogsaa ved de inter- 

 nationale unders0gelser vil bringes meget lys over disse ting, hvorfor man 

 iallefald indtil videre finder at burde indskrsenke sig til at samle materiale 

 uden at offentliggj0re det. 







ver 



„hvalsagen" har dr. Hjort i den fortebne termin afgivet ud- 



talelse i sin bog: „Piskeri og hvalfangst i det norcllige Norge". 

 Denne bog tilsigter at give en almenforstaaelig fremstilling af de natur- 

 forhold, som antages at have betydning for sp0rgsmaalet om hvalernes 

 indflydelse paa udbyttet af det nordlige Norges fiskerier. Sserlig skildres 

 derfor de vigtigste fiskearters (torskens, loddens) vandringer og livshistorie, 

 de forskjellige hvalarters naturhistorie og vandringer, og dernsest S0ges 

 helyst sporgsmaalet, om og i hvilken gracl hver enkelt af hvalerne har 





