

37 













f 



sserlig vigtighed, at et parti (1000 fisk) blev behandlet n0iagtig efter 

 islandsk fremfiranesmaade. I dette 0iemed ansattes som torreformand 



©"-"rt 



isl&ndingen Chr. Hjaltason. Den islandske behandlingsmaade adskiller 

 sig som bekjendt i f0lgende punkter fra den, som anvendes her ilandet: 



1. Fisken slagtes, kort efterat den er kommet op af vandet. Derved 

 opnaaes, at den faar et vakrere udseende, bliver fri for blodflekker. 



2. Fisken flekkes paa en anden maade, saa at rygraden f0lger med 

 I fiskens venstre side, medens det bos os er modsat. Vigtigere er det 



dog, at den flekkes dybere, saa at en grundigere t0rring lettere 

 I kan opnaaes; isser lige nedenfor gatboret har den norske fisk ofte 



et tykt parti, som paa grand af grand flekning holder uforholdsmses- 

 j sig lsenge paa fugtigheden. Dette er dog i regelen ikke tilfseldet 



j med den fisk, som flekkes paa S0ndm0re, da flekkerne her er vant 



til at behandle laenge og brosme, som netop lige nedenfor gatboret 



flekkes forholdsvis dybt. 



3. Fisken vaskes omhyggelig, f0r den Isegges i salt; derved opnaaes, 

 at den som fserdig faar et meget smukkere udseende, og clesuden 

 beh0ver den da ikke at ligge saa Isenge i vand, naar den tages ud 

 af saltet og vaskes. Den islandske fisk er clerfor som regel saltere 

 end den norske, selv om der ikke beli0ver at vsere anvendt mere 

 salt. 



4. Fisken presses sterkere end clen norske; allerede efter faa dage sset- 

 tes clen i store, i almindelighed firkantede stabler, som ikke lsenge 

 efter yderligere belastes med stenpres. Derved opnaaes, at fisken 



I lettere bliver mere jevnt torret helt igjennem. 



I Af disse forskjellige afvigelser er der navnlig f0lgende tre, som 



I kivnde tsenkes at have indflydelse paa fiskens modtagelighed for sop: 



I 1. Jevn, god t0rring. * 



I 2. St0rre saltholdighed. 



I 3. Den vecl vaskningen og presningen frembragte smukke, glatte over- 



I flade, hvor sopsporerne ikke kan have saa let for at fseste sig. 



I For at pr0ve betydningen af hvert af disse forhold tilvirkedes nu 



I -5 partier, hvert paa 1000 fisk, efter f0lgen.de fremgangsrnaader : 



I 1. 1000 fisk n0iagtig efter den paa S0ndm0re brugelige fremgangsmaade, 



I altsaa med norsk flekning, uden at vaskes f0r saltningen, men efter 



I saltningen med en forholdsvis langvarig vaskning i fjaeren, torring 



I uden ekstra pres paa stablerne. (Parti D). 



I 2. 1000 fisk helt efter islandsk fremgangsmaade (slagtet, vasket f0r 



I saltningen, efter saltningen ndvasket i baad, tprret i firkantede stab- 



ler med indtil 1000 kg. stenpres). (Parti A). 

 I 3. 1000 fisk slagtet og vasket f0r saltningen som paa islandsk maade, 



I 



1 





I 



■ 



■ 

 I 

 I 



9 

 1 



