' 



— 44 — 



maatte barkes paany. Det viste sig, at garnene kunde taale meget lang 

 tid, indtil 6 maaneder i trsek, og med to barkninger i mellemtiden liar flere 

 af clem uden skade taalt at staa i vandet i femten maaneder. De valgte 

 barkningsmaader viste forovrigt med hensyn til resultaterne kun liden 

 forskjel, hvorfor man her maa henvise til den udforlige beretning. Her 

 skal alene anfores et fors0g i det store, udf0rt af hi*, disponent Lanritz 

 A. Devoid, om hvilket han beretter f0lgende: 



„Efter de fors0g, som jeg nu liar gjort med barkning efter hr. ke- 

 miker Bulls methocle, som beskreven i „ Norsk Fiskeritidende"s december- 

 hefte 1901, kan jeg udtale, at den der an viste behandling af sildegarn 

 har givet et udmerket resultat. 



Min kutter „ Frith] of" blev i mai 1902 udrustet for sildefiske i 

 Nordsj0en med 60 garn no. 30/12 — 217 2 omfar, 360 masker dyb, 80 

 alen lang. Disse garn koster i fserdig stand heaved 50 kr. pr. stk., og 

 det vil saaledes lettelig indsees, af hvilken stor betydning det er for den 

 0konomiske drift, at garnene kan preserveres saaledes, at de ikke straks 

 efter det f0rste aars brug viser sig svage. Ved f0rste barkning anvendte 

 jeg birkebark, derpaa quercitronekstrakt med derpaa f0lgende behandling 

 i opl0sning af surt chromsurt kali og blaasten. Efter ca. 6 ugers brug 

 lod jeg garnene barke 1 gang og atter efter 6 — 7 uger endnu engang. 

 Ved slutten af September blev saa garnene, da kutteren afsluttede som- 

 mersildfisket, skyllede godt i sj0en, t0rret og derpaa ophsengt paa et 

 luftigt sted. Da garnene i sidste uge af mai iaar blev gjennemgaaede 

 og barkede paany, viste det sig, at de havde holdt sig udmerket, og ieg 

 kan udtale, for at benytte skipperens ord: „de var sterkere end nye." 



Dette betydningsfulde resultat glseder det mig at kunne meddele, 

 idet jeg udtaler min tak for den beredvillige besvarelse af mine forskjel- 

 lige foresp0rgsler ved denne anledning/ 



-3. Undersegelse af en hel rse-kke af forskjellige sorter torskelevertran og paa grundlag 



heraf u d a r b e i d e 1 s e a f norm for torskelevertranens analyse. 



De hicltil ved torskelevertranens analyse benyttede methoder og 

 konstanter har ikke afgivet et brugbart grundlag for at kunne afgj0re, 

 om en saadan trail er ren eller ei. Af cle hidtil benyttede methoder blev 

 specielt Hiibes jodtalsmethode kritisk gjennemgaaet og det blev paavist, 

 hvad man maa iagttage ved samme, og hvilke jocltal man maa forlange ved 

 ren torskelevertran. Af andre methoder er som et under visse omstsendig- 

 hecler uundvaerligt hjselpemiddel optaget den af forfatteren tidligere ud- 

 arbeidede methode at bestemme procenten af de i torskelevertran tilste- 

 devserende sterkt umsettede syrer (fedtsyrer opl0selige som natronsalt i 

 sether indeholdencle ca. 1 / 7 alkohol). 





