— 45 — 



■ 4. Kritisk undersegelse af Duflos methode til bestemmelse af jod i .tangaske. 



■ 



Tangaske indeholdende svovlmetaller (erholdt ved branding af raad- 

 den tang) fandtes efter Duflos methode at afgive meget varierende mamg- 

 der af jod; forat roethoden under disse omstamdigheder skal give rigtige 

 vserdier, fandtes clet n0dvendigt f0r anvendelsen af denne methode at 

 fjerne svovlvandstoffet ved kogning med svovlsyre. Groggers methode 

 kan uden modifikation anvendes paa saadanne tangasker. 



5. Undersogelse af spegningsprocessen. 



Det er en bekjenclt sag, at mager sild ved saltning har ulige van- 

 skeligere for at gaa i spege end fed sild; ligesaa er det bekjendt, at 

 v °re fedtfattige fiske som torsk og sei ikke gaar i spege ved saltning, 

 raedens dette ind.tr aeder let ved fede fiske som laks, 0rret og makrel ; 

 kveite gaar ved almindelig saltning ikke i spege, men vel, naar den som 

 let saltet og r0get i tynde skiver lsegges i olje; ligedan gaar det med 

 s ei behandlet paa samrne maacle. Heri t0r man vel se et bevis for, at 

 spegningen betinges af fecltet. Hvilken rolle kan nu dette fedt spille? 

 Undersoger man fedt i fersk sild og i spegesild, saa finder man, at af 

 det sidste bliver en he) del opl0st ved kogning med soda, af det i0rste 

 derimod ingenting. Fecltet har altsaa ved spegningen forandret sin natur; 

 det, som oploses af sodaen, kalder vi fedtsyre, et stof, der i ydre egenskaber 

 1 hoi grad ligner det fedt, hvoraf det er opstaaet. Disse fedtsyrer kan 

 nu ikke alene forbinde sig med sodaen, hvormed de danner ssebe, men 

 °gsaa med andre stoffe af lignende natur, f. eks. kalk, hvormed de danner 

 uopJ 0S elige faste stoffe, fedtsur kalk. 



Da nu fiskekj0clet indeholder kalk, rigtignok i meget ringe msengde, 

 kunde man tamke sig, at den ved saltningen dannede fedtsyre for binder 

 si g med kalken. Hvad virkning kan nu denne borttagning af kalken 

 llav e paa fiskekj0dets natur? Et analogt vel kjendt tilfselde turde bedst 

 ^ve forstaaelse heraf. Som bekjendt bringer man nysilet eller skummet 

 ™elk til at lobe sammen ved at tilssette kalvel0be; der udskiller sig oste- 

 stof, der viser sig at vsere en forbindelse af et eggehvidestof med kalk. 

 S01 \ger man for at faa fjernet al kalken fra melken, f. eks. ved at til- 

 "fisette oksalsur ammoniak, og f0ier derefter kalvelobe til, saa udskiller 

 der sig intet ostestof, melken forbliver lige klar ; men f0ier man kalk 

 til igjen f. eks. i form af chlor calcium (kalk oplost i saltsyre), saa skiller 

 °stestoffet sig straks ud. Eggehviclestoffet i ostestoffet er nemlig i og 

 for sig opl 0S eligt i vand; kun kalkforbindelsen er uopbselig. I fiskens 

 k]0d er nu et lignende forhold tilstede; ogsaa det indeholder et fast, 

 lividt, i vand uopl0seligt legeme, der er en kalkforbindelse af et egge- 

 hvidestof; naar kalken fjernes, bliver ogsaa det opl0seligt i vand. Ved 

 s pegningsprocessen er det nu den dannede fedtsyre, der tager til sig 





