172 



rolle i havets 0konomi, idet den i forbindelse med andre plankton- 

 krebsdyr, til hvilken den maa henregnes, utvilsomt danner en vigtig 

 nsering for mange af cle store arktiske dyr, som f. eks. gmilandssselen 

 (se nsermere herom i dr. Hjorts bog: „Fiskeri og hvalfangst i det nord- 

 lige Norge"). 



Enclelig skal naevnes to andre arter — Pontophilus norvegicus og 



der begge meget hyppig fanges i rseketrawlen paa 



nserbeslegtede med den almindelige 



Crangon allmanni — , 



dybt vand. Begge arter, der er 



sanclrseke (Crangon vulgaris), ligner denne meget, hvorfor fiskerne ogsaa 



— Den f0rstnsevnte ialfald 



s 



betegner dem alle med navnet sandrseker. — 

 — Pontophilus norvegicus — vil enhver let ved lidt nsermere eftersyn 

 kunne aclskille fra den almindelige sandrseke vecl de mange rader af 

 torne paa oversiden af rygskjoldet, hvilke mangier hos den almindelige 

 C. vulgaris, hos hvem der kun findes en eneste torn. Der findes selv- 

 f0lgelig andre forskjelligheder (f. eks. brystf0ddernes bygning), der liar 

 bevirket deres adskillelse, ikke alene i forskjellige underafdelinger; men 

 det vil bli for vidtl0ftigt og udenfor denne lille oversigts ramme at gaa 

 nsermere ind paa saaclanne detaljer. 



Undertiden kan disse to arter, Pontophilus norvegicus og Crangon 

 allmanni, fanges saa talrig i rseketrawlen, at man kan faa flere hundrede 

 individer i et eneste trawltrsek. De kan bli vel saa store som den al- 

 mindelige sandrseke, der som nsevnt er gjenstand for fiskeri i udlandet 

 (Tyskland, England). Men her hjemme tilgodegj0res ingen andre arter 

 end dybvandsrseken Pandalus og grundvandsrseken Palcemon. Andre arter 

 blir atter kastede overbord. 



En stor del af de 0vrige her i landet fundne rsekearter er meget 



smaa (ea. et par cm.), findes dels i fjaeren, dels ned paa meget store 

 dyb. Dog findes i det nordlige Norge et par arter (Sclerocrangon boreas 

 og Sabinea septem — carinata) — tilh0rencle samme familie som sandrseken 

 — der i st0rrelse ikke staar meget tilbage for „den store dybvandsrseke". 



Kap. II. 

 Dybvandsraeken (Pandalus horealis, Kr.J 



1 



► 





I- Bygning og biologi. 



Almindelig beskrivelse: En saadan tror jeg i dette tilfselde mest 

 hensigtssvarencle kan gives ved nedenforstaaende smaaskitser. F0rst en 

 habitusfigur og siden tar vi dyrets forskjellige lemmer og plukker fra 

 hinanden og stiller dem op i den orden, de sidder paa kroppen. 



