17° 



O 



i 



1 



Han og hun. Paa faa undtagelser nser er alle krebsdyr S8erkj0n- 

 nede. Forskjellen i udseende mellem han- og hunindivider er udenfor 

 forplantningstiden i mange tilfaelde ikke saa let at se. Kj0nsaabningerne, 

 cler for de st0rre decapoders vedkommende hos hunnen findes ved grund- 

 leddet af 3die, hos hannen ved Bte fodpar, kan ikke tjene som praktisk 



kjendemerke. 



Hos dybvandsraeken, ligesom hos raekerne i almindelighed, er han- 

 nen af en slankere bygning. Som et af kjenclemerkerne mellem han- og 

 hunindivider kan bruges 2det bagkropsled, — det led paa bagkroppen, 

 der er forsynet med den st0rste sideplade (se fig. 1 ). Hos hunnen er 

 den betydelig st0rre end hos hannen. Den tjener nemlig til at omslutte 



— Et andet kjendemerke bar man i bladene paa Iste par krop- 

 Hos hannen encler clet mindste af disse stumpt, mens det hos 

 hunnen l ber ud i en spids (kfr. fig. XIV lste halefod af en hun). 



* 



eggene. 

 f0dder. 



Fig. 1. 



Habitusfigur af en fuldvoksen Pandalus borealus (9) i natutlig sterrelse. Farven 

 e * i levende tilstand gjennemskinlig, glasagtig, rod. Folehornene (paa t.egningen ikke 

 udfert) kan bli sardeles lange, 3—4 gange kroppens larngde. De storste exemplarer, 

 J e g har fundet, har v^ret 16Va cm. lange maalt fra spidsen af Pandehornet til enden 

 a f haleviften. 



G-ydetiden og larverne. I midten af juli vil man hos en stor 

 cle l af „storrsekerne" gjennem det gjennemsigtige skal indenfor bryst- 

 skjoldet kunne se en lyseblaa masse, der streekker sig forfra og bagover 

 t»t indunder brystskjoldet, Det er rognen, som begynder at komme 

 Efterhvert som 

 hos risers agt alle 



det licler laengere udover i maaneden, finder man rogn 



## storr»kerne tt , og rognmassen indenfor brystskjoldet 

 vokser staclig og giveV „hovedet" mer og mer et blaat udseende. I Sep- 

 tember vil man kunne trseffe de f0rste „ w 

 (I 1901 noteredes f0rste raeke med ydre rogn den 15de September. 



rognroeker 



med ydre rogn. 



