181 







ijorcle hovedsagelig paa en dybde af mellem 40 og 80 favne. Paa 90 

 °g 100 favne* fandtes den sserdeles talrig i de S0ndenfjeldske fjorde vesten- 

 *or Lindesnses. I Drammensfjorden foregaar fiskeriet paa 26 — 30 favne. 

 kelv saa grundt som 20 favne er der i Kristianiafjorden til visse tider 

 a f aaret bleven fisket betragtelige msengder. 



Pelagisk forekomst? 1 f0rste kapitel omtalte jeg, hvorledes 

 endel af de st0rre rsekesorter er fundne pelagisk. „Glasraeken" f. eks., 

 der undertiden kan bli endnu st0rre end de st0rste Pandalus er saaledes 

 vflg. Meinert: „ Crustacea malacostraca" , fra ,.Hauch"s togter) tagen midt 

 u de i Skagerak i overfladen af vandet, ja selv smaa krabber (Portunus 

 depurator), som man ellers kjender saa godt fra strand en, kan man un- 

 dertiden fange ret talrig paa drivgarn langt tilsJ0s. — No-get direkte 

 fond a f dybvandsrseker „oppe i vandet" er hidtil ikke gjort, naar und- 

 oes af larvestaclierne. Men derimod foreligger der observations 1 , der 

 Wstrsekkelig viser, at dybvandsraeken ikke er henvist til blot at krabbe 

 rundt nede paa bunclen. Man erindre kun den maade, hvorpaa hovfiske- 

 rie t i Drammensfjorden foregaar, som tidligere af forf. er beskrevet i 



■"Norsk Fiskeritidende" og som her i kap. Ill gives en naermere omtale. 

 -Hovene Jigger ikke belt nede paa bunden, men hsenger et stykke oppe 

 1 « , a denne. Ligeledes vil man paa liner, der ssettes med kugler og sten 

 °g bvor saaledes krogene kommer til at hsenge i store buer oppe ifra 

 «unden, ha bemerket, hvorledes agnen er blit opspist af rseker. 



En notis af adskillig interesse finder jeg i min journal for siclste 

 aar: ,,En rsekefisker . fortseller, at han i Kristianiafjorden har gjort for- 

 S0 g paa at trawle om natten paa steder. hvor man om dagen kunde gJ0re 

 giimrende fangst; men resultatet af de natlige fors0g blev saagodtsom 

 ln gen roeker. Morgenkvisten og uclover er den bedste fisketid. Fiskeren 

 m ente som sikker grand til at man ingen rseker fik om natten var. at 

 iseken paa denne d0gnets tid gik ,,oppe i vandet". 



Roekens st0rre „letbevsegelighed" er ogsaa mere forklarlig sam- 

 ^enholdt med f0]gende linjer om dens 



varierende optrseden, vandringer? I de foregaaende linjer 



givet en skibse af rsekens vertikale udbredning. Denne synes ikke at 



r ^ uden lovmsessighed ; men kan ssettes i forbindelse med dens gyd- 

 ning 



J £ paa grundlag af de kun ferske erfaringer, cler endnu kan foreligge 

 1 ke vover at opstille nogen bestemt lov herfor. — Jeg vil anf0re uddrag 

 a journalen af endel. notiser, der kan vsere til bjselp for dette sp0rgsmaals 

 fremtidige losning: 



„— - I januar— mars drives fiskeriet 

 paa grunclere vancl end om listen. Om hosten fiskes der saaledes paa 



og skalskiftning. Men raekefisket er endnu af saa ny dato, at 



Ydre del af Kristianiafjorden: 



