r^— ^—— . 



182 



gjennemsnitlig 60 — 80 favnes dyb. I maaneclerne januar — mars begynder 



man derimocl at drive fiskeriet paa gjennemsnitlig 40 — 50 favne, 



sjel 



u 



den dybere. I denne tid, januar — mars, kaster nemlig rseken rogn (d. v. s. 

 larverne slipper ud af eggene) og s0ger da ind paa grundere vand og 

 henimod fjeldsiderne. 



- I mars fiskedes der i renden fra Havikholmen til Gaaseskj serene 

 dybde af kun ca. et snes favne ca. 50 kg. rseker daglig pr. 



en 



I mars trawledes ogsaa vecl Husingerne godt mecl rseker. 



paa 



trawlfart0i. 



Her havde en tid vseret mindre godt fiske, men rseken var i mars begyndt 



at komme tilbage." 



., — Eseken er forholdsvis daarlig mi, 



I slutningen af april noteres: 



btecl i skallet, let i vsegt. 



u 



„ — Mai og juni var der slet rsekefiske selv paa fiskeplaclse, hvor 

 man ellers drog op aclskillige kilo. Den fangst, som gjordes i mai— juni, 

 bestod for st0rstedelen af btecle rseker." 



Fra Kristianiafjorclens indre basin noteredes i 1901 den 21 /s : 

 — Ifjor h0st trawledes der godt i basinet mellem Steilene — Slemmestad 

 — Bjerkaasholmen, mellem Haa0en og Graa0en o. fl. st. I februar og 

 mars forsvandt rseken, der sagdes, fordi den skulde kaste rognen. F0r 

 den forsvandt, var alle storrsekerne fnlde af rogn under bagkroppen. I 

 midten af april kunde der atter fiskes ganske bra, 20—30 kg. pr. dag, 

 men ingen rognrseker. Fiskeriet vedvarede 1 — V/2 maaneds tid, livor- 

 efter clet atter begyndte at mindske (skalskiftning grunden?). Nu paa 

 midtsommerstid har der vseret et ganske jevnt fiskeri, men ikke meget. 

 Tomme skaller findes ofte i trawlen. Naar rseken skal kaste rogn, mente 

 fiskerne, at den gik ind til fjeldsiderne. St0ttede denne antagelse paa, 

 at mens enkelte trawlere fiskede paa de vante steder uclen at faa syn- 

 derlig fangst, kuncle det hsencle, at andre, der kom bort til fjeldsiden og 

 var nser ved at faa sit redskab sat fast i sten og ur, fik adskillige rseker, 

 hvis de fik redskabet op i behold." 



Af sserlig interesse for det her omhandlede sp0rgsmaal synes mig 

 at vsere notiserne om rsekens optrseden i Drammensfjorden, hvor rseken 



1899 var der ingen rseker at faa 

 — et tidsrum, i hvilket fiske- 



fanges ved hjselp af hove (glip) : „ — i 



fra September til januar det f0lgende aar, 



riet ude i Kristianiafjorden gav godt udbytte. I januar 1900 og dels i 



februar begyndte der imidlertid et godt fiske paa hele strsekningen fra 



1 



Svelvig og op til Helle (V2 mil nordenfor Svelvig) af saavel store, men 



Men efterhvert som det led 



lyse rognrseker som rseker uden rogn. 



i februar blev der mindre og mindre at faa nede ved Svelvig, 

 der endnu kunde fiskes bra nordenfor. Efterhaanden aftog det 

 mere og mere — s0ndenfra og nordover, og tilslut var der ingen at faa 

 paa hele strsekningen. Rsekerne var borte en tid. T mars maaned kunde 



udover 



mens 







' 



