184 — 



faaet op store dybvandsrseker siddende paa agnen. Det er let at se, 

 naar rseken har spist af agnen. Sildestykkerne er da fulde af smaahul- 



ler som tsette naalestik. 



I Drammensfjorden, hvor der i aarevis har vseret brugt hove til 

 fangst af dybvandsrseker, agnes disse med sildestykker, som bindes i 

 bunden af hoven, der ssenkes ned til en meter eller to fra bunden. 



Ved at sammenholde, hvad ovenfor er nsevnt om rseken og silde- 

 agnen, synes mig forklaringen af grunden til de ferske raeker i torske- 



maverne 

 linerne. 



ikke at ligge fjern: Rsekerne samler sig paa sildeagnen paa 



Dybvandsrseker er jo ogsaa til sine tider selv en udmerket agn 



— makrel f. eks. 



ikke alene til torsk, men ogsaa til anden fisk — 



Ved maveindholdet hos torsk, kolje og kvitting, som fangedes i 

 rseketravlen under togtet forl0bne somraer, var der altid 3 ting at bemerke: 



Maveindholdet bestod delvis af dybvandsrseker, men kun naar 

 der i trawlen samticlig fangedes litervis af saadanne. 



Alle cle ranker, som fandtes i ventriklerne, var, naar et enkelt 

 tilfselde undtages, fuldstsendig nynedslugte. 



Maveindholdets 0vrige bestanddele, — som regel fiskelevninger 

 og minclre crustaceer ( Ny ctiphanes , Calocaris m. fl.) var altid delvis 



ford0iede. 

 Inde 



Ofte var ogsaa ventriklerne torame. 

 den indre del af Feddefjord ved Flekkefjord gjordes 



€t trsek med rseketrawlen paa 30—45 fv.s dyb. Der fangedes ikke en 

 eneste dybvandsraBke. Maveindholdet hos endel torsk, som trawlen bragie 

 op, bestod af smaa, fuldstsendig nytagne gabeflyndrer (Drepanopsetta plat- 



tessoides) , hvoraf der samtidig fangedes adskillige i trawlen. — Foruden 

 af gabeflyndrer bestod maveindholdet hos torskene af smaa, delvis for- 

 ■d0iede, sandrseker (Crangon allmanni), hvoraf der ligelecles fangedes 



nogle eksemplarer. 



En i Engelsviken i Ons0 hjemmeh0rende linefisker har for hver 

 fiskedag fra lite februar til 19de april 1902 f0rt journal over sit line- 

 flske paa fiskepladsene: Rauerfjorclen og Sletterfjord i Ons0, 70 — 90 

 fv.s dyb. En gang ugentlig unders0gtes og konserveredes maveindholdet 

 af endel torsk, kolje og kvitting samt af og til ogsaa andre fiskesorter 



<lyr, lange). 



Saavel Rauer- som Sletterfjorden er foruden linefelter ogsaa vel- 



^kjendte fiskepladse for dybvandsra3ker. 



Journal en og det konserverede materiale udviser: 



1) For de unders0gte torsks vedkommende: i de fleste tilfselder 



i 



tomme ventrikler 



(eller indeholdende den sildeagn eller 



skjsel, 



hvormecl linerne var agnede). Kun i to tilfselder indeholdt de dyb- 

 vandsrseker, og disse var friske, uford0iede. For0vrigt bestod ven- 



