■ 





200 



med trawlredskaber. — I Ssekken var det, at man fik henimod 3 hek- 

 toliter i et eneste trawltrsek ; men 0stgrsensen for det rige felt falcler ikke 



sammen med Norges. 



Flere svenske fiskere gjorde anstalter til at 



udnytte raekefelterne paa svensk grund og trawle blev anskaffede fra 

 Norge; men jeg savner yderligere oplysninger om udbyttet. 



Foruden fra 0stlandet var dybvandsrsekerne f0r rseketrawlens tid 

 kjendt fra adskillige lokaliteter, men kun gjennem det sparsomme ma- 

 terial, de-smaa bundskraber formaaede at bringe op, eller gjennem. fund 

 i fiskes ventrikler. Men disse fund er interessante nok, selvom de ikke 

 kan give os nogen oplysninger om, hvorvidt arten forekommer i msengde 

 eller ei. De giver os dog et begreb om artens geografiske udbredning. 

 I Norge er saaledes dybvandsrseker fundne enkeltvis den hele kyst rundt, 

 fra svenskegrsensen til finmarksfjordene, hvor bundskrabninger er fore- 



tagne paa noget st0rre dyb. 



Udenfor Norge kjendes den fra Bohuslan, Vseder0erne, Nords0en og 

 Skagerak, Bj0rn0en og Spitzbergen. I Barenshavet er der i de senere 

 aar foretaget adskillige unders0gelser med trawl, dels af s/s „Michael 

 Sars", dels af den russiske Murmanekspedition, og det bar vist sig, at 

 dybvandsrseken her forekommer i ret betragtelige msengder. Udenfor 

 mundingen af Motowskyfjord fiskede saaledes det russiske Murmaneks- 

 peditionsskib „Andrej Perwoswanny" 16 liter rseker i l0bet af en halv 



times tid. 



Ved at studere drafterne langs vor syd- og vestkyst og sammen- 



ligne flere af fjordene med Kristianiafjordens udmserkede rsekefelter— , 



ved at sammenholde de forskjellige observationer over denne dyre- 



arts udbredning og — 



ved samtidig at tage i betragtning det kjendskab, man f0r trawlens 

 tid havde til artens msengdeforekomst paa de steder, hvor den ved hjselp 

 af et saadant redskab nu kan findes i store msengder, — 



ft 



fremkaldtes 0nskeligheden af at faa unders0gt, hvorvidt der ikke 

 ogsaa paa andre steder langs vor kyst, ikke alene i Kristianiafjorden og 

 paa 0stlandet, skulde findes felter, hvor denne rseke forekom i saa talrig 

 msengde, at et l0nnende fiskeri kunde drives. 



I dette 0iemed foretog sommeren 1902. 



i 



> 



e) s/s „Axel"s togt. 



Medio juli (1902) leiedes Fredriksstad-damperen „Axel" for et tids- 

 af IV2 maaned. Det var min tanke, at dette tidsrum skulde vsere 

 tilstrsekkelig til at faa unders0gt de felter langs sydkysten til og med 



rum 



■■■iBMHBH||M||MMnMHHH|^H 



B^HBun^BanHnHni^nH^HH 



^^^■■Ml 



-— :* T ^; ■ ->*^ f 



^■i^^B 



