201 



Stavangerkanten, cler saa ud til at bycle cle bedste muligheder for rseke- 

 trawling, hvilken plan det ogsaa lykkedes at faa realiseret. 



F0r de egentlige unders0gelser af nye felter paabegyndtes, foretoges 

 f0rst nogle dages pr0vefiske med de nyanskaffede trawle paa et kjendt 

 rsekefelt i Kristianiafjorden (ved Bolerne) for at faa trawlene mest mulig 

 fiskedygtige ved en n0iagtig afbalancering med tilsaetning af kugler og 

 sten. 



Det forste felt, der unders0gtes, var Fossingfj or den n. f. Krager0. 



Trsekkene gav her kun en ringe msengde dybvandsrseker. Samtidig 

 fangedes der adskillige manseter, der allerede var drevne ind fjorden. 



i 



■ 



. 



■ . .. ■■:.:.■■■■ . . . ■'. ■■ '■■■. ■ 



I 



. 



: . 



■ 



■ 



■ 



; 



.. * 





Fig. 13. S.S. „Axel". 



Trawlen kommer op. 



I Hexefjorden lsengere ud mod havkanten, hvor der gjordes trawltraek 

 paa 50—60 favnes dyb, fangedes noget flere rseker, men heller ikke her 

 * nogen naevnevaerdig grad. Paa begge steder hindrede imidlertid ujevn 

 ^ u nd (sten) os i at g]0re lsengere trsek end af Va times varighed. 

 1 Kragerofjorden gjordes derimod bedre fangst. Et trsek her gav hen- 

 imod 20 liter udelukkende bestaaende af eksemplarer af betydelig st0r- 

 relse. — Bunden var jevn belt udenfra Stomtangen fyr, men var for 

 e *i stor del dsekket af slag og affald fra steambaade. 



Kilsfjorden danner en fortssettelse af Krager0fjorden, staar i 

 forbindelse med denne gjennem et par smale indl0b, hvor dybden i det 

 aordre 10b kun er 7 fv. ? i det S0ndre teb 30 fv. ? mens fjorden indenfor 



