/ 



211 



• 



efter 



plankton, hvorfra torskeyngelen hentede sin naering, blev forringet ved 

 optagelsen af saa mange rseker (!), da yngelen af rsekerne jo levede 

 pelagisk. 



Reekefisket maatte indskrsenkes, en lov 0ieblikkelig komme istand, 



som indskrsenkede clet helt ud frie raekefiske, hvis man da ikke skulde 

 resikere, at kilden blev fulclstsendig udtomt mecl en gang. 



Man havde knapt enclnu havt anledning til at se raekerne, — 

 a l historisk sandsynlighed ialfald ikke de skribenter, cler optraadte paa 

 skuepladsen. Sagen, og alt hvad om den kunde siges, havde jo nyheclens 

 ln teresse, og badegjsester og andre avisreportere fik sine artikler godt 

 betalte. 



Imidlertid har rsekefisket faaet leve og udvikle sig. De forskjellige 

 sp0rgsmaal, cler kan fremkomme ved en ny fiskerigrens opblomstren, har 

 laaet nogen ticl til at klargJ0re sig fra bsermen. Sp0rgsmaal af vigtighed 

 har traadt klarere frem, mens andre er clod bort af sig selv. 





. 



a) 0delaegg , er raeketrawlingen flskeyngelen. 



Fra England, hvor rseketrawling havde vseret drevet i en rsekke af 



aar > var clet bekjendt, at rseketrawlen 0delagde store msengcler af yngel. 



n eneste trawler kunde i Liverpool Bay fiske optil 20 722 yngel af mad- 



yttige iisk i l0bet af 40 minutter. Erfaringen om disse masse0delseg- 



plser under raeketrawlingen i England bevirkede, at straks rsekefisket 



e gyndte her hjemme, blev cler skreget op om, at al fiskeyngel nu vilcle 



1 0delagt. Roeketrawl var rseketrawl, havde saa fine masker, at det 



jsisk kunde bevises, at smaa fisk, der kan var saa og saa store, ikke 



m de slippe igjennem, og dermecl var clet jo klart, at clet slags reclskab 



ae i0re- til yngelens undergang. 



foregg 



Det engelske rsekefiske bestaar i fangst af shrimps og prawns 



efter 



£&ar udelukkende paa grundere vand. Vort rseketrawlfiske foregaar 



sn ganske anden art 



en clybvandsform. 



■ttvad fanges under dy bvandstrawlingen i vore fjorcle? 



Wte kan fangsten saagodtsom udelukkende bestaa af dybvandsrseker. 

 £ ^ re °sdyrformer for0vrigt fanges for det f0rste andre rsekesorter (se 



kap.), enclel bogstavhummer (Nephrops norvegicus) troldhummer 

 \r es m aja), samt andre af publikum mindre kjendte arter (Galathea, 



wunida, Calocaris, o. fl.). 



-Blseksprut (Eossia o. a. arter), sj0p0lser, sj0sterner, orme o. a. og 



Men enclel lavere dyr (Actinier, soanemoner etc.) vil trawl en ofte 

 bri «ge op. 



At fisk kan trawlen fange ganske mange arter. De mest typiske 

 •^jseiteflyndre (Drepanopsetta platessoides), lerflyndre {Pleuronectes 



