212 



cynoglossus) og 0ienpaal (Gadus EsmarMi). Af disse 3 arter optages der 

 en ret betragtelig msengde, og de var stadig gjsester i trawlen fra Kri- 

 stianiafjorden kysten rundt til Stavanger. Kjsefteflyndren og lerflyndren 

 var ikke meget kjendte af fiskere, f0r rseketrawlens tid. Man fik dem 

 nu og da paa linerne. De er spiselige, men skal vsere af en ret betrag- 

 telig kengde, hvis der skal bli noget igjen af dem som rensede. 0ien- 

 paalen kan siges at vsere vaerdil0s. 



Af de madnyttige fisk, som torsk, kolje, fanges i almindelighed kun 

 et faatal. I de 0stlanclske fjorde kan man faa en torsk og en kolje 

 nu og da, af hvitting nogen flere, r0dspette paa saa clybt vancl, som 

 rseketrawlen bruges, er det kun en ren sjeldenhed at fange. I fjordene 

 lsengere vestover kysten kuncle det hsende, at vi en dag kunde faa saa 

 meget torsk og kolje, at vi kuncle ha nok til kogefisk. Enkelte steder 

 (vecl Flekkefjord) fik vi endel uer (5—6 stykker i traekket). 



Men nogensomhelt anrettelse af skade paa de madnyttige fiskes 

 yngel vil man paa det dyb, raeketrawlingen foregaar, hos os aldrig have 

 seet. Undertiden kan trawlen fange nogle smaahvitting (Gadus merlangus), 

 et og to aars gamle, ligeledes vil man oftere ha seet, at trawlen kan ha 

 bragt op adskillige eksemplarer af den lille s0lvtorsk (Gadus argenteus), 



f0de v£erdil0s, f0r rseketrawlens ticl i de norske farvande 

 ukjendt art, cler hos os aldrig er fundet over 15—20 cm.fi lsengde. Denne 

 lille torskefisk har jeg oftere vaeret vidne til er blit betragtet som 



r yngel". 



Jeg anser det for overflMigt at regne op journalens liste over 

 trawltraekkenes indhold for yderligere at vise rseketrawlens uskadelighed 

 paa den maade, den hos os benyttes, da fiskeriet i det praktiske liv til- 

 strsekkelig har godtgjort sin uskyldighed ligeoverfor cle yngetedelseggende 

 beskyldninger, som vel for en stor del kanske skriver sig fra „nyhedens" 

 interesse, dengang trawlfisket efter raeker begyndte herhjemme. 



Da de mange „rare dyr", som trawlen bragte op sammen med 

 raekerne, var ukjendte for det store publikum, udbredte cler sig ligesaa 

 mange rare rygter, blandt an det, at trawlen 0delagcle hummeryngel paa 



— har trawlen ikke 



en som 



2 — 3 tommers lsengcle; men 



nser sagt desvaerre 



formaaet at bringe den slags rariteter for dagens lys. Det hele rygte 

 skrev sig fra fangsten af en krebsdyrart, hvis videnskabelige navn er 

 Colocaris macandreae og som forekommer paa samme slags bund som 

 dybvandsrsekerne. 







b) Berover raekefisket fiskearterne fode? 



Den anke mod raekefisket, at det 0clel£egger fiskebestanden i vore 

 fjorde paa gruncl af, at nseringsmaterialet for vore madnyttige fiske op- 



f: 



