

■^**^^^rt*fc*ita 



— 214 — 



- 



hyttet af fjordens fiskebestancl ogsaa for rsekefiskets tid udvist ligesaa 

 store svingninger som efter. 



Og selv ora clet nu skulde vise sig, at rsekefisket har indflyclelse 

 paa andet slags fiske, vil vi sporge hvor stor? og veie mod hinanden 

 den mulige skade med det udbytte, rsekefisket kaster af sig. 



Men hverken vil det lykkes paa sagens nuvserende stadium mecl den 

 korte erfaring at bevise, at rsekefisket bevirker skade paa fiskebestanclen, 

 ei heller som folge heraf endnu mindre at bringe paa det rene: hvor 

 stor skade. Hvad der kan gjores er at sammenholde fiskearternes leve- 



focle, uclbredning etc. med den maade og uclstrsekning, rsekefisket 



vis 



? 



foregaar. 



Og endelig 



og det ikke af raindst vigtighed 



bringe paa 



clet rene, hvad cler virkelig ligger til grund for de fremkomne klager over 

 rsekefisket. 



Torsken, som fanges i Kristiania.fjorclen, fiskes for storstedelen paa 

 liner; men en stor del tages ogsaa i ruser og tildels ogsaa mecl haand- 

 sn0re, pilk. Alene disse forskjellige fangstredskaber fortseller os, at arten 

 optrseder paa hoist uligeartede lokaliteter. Man kan fiske torsk paa 

 grund t vancl og paa dybt vand, paa fjelcl- og sten-, tarebuncl og grses- 

 buncl, sand og slikbund, og endelig, med pilk og flyteliner, oppe i vandet. 

 Intet under at en slig fiskeart er altsedende. 



Sammenligner vi hermed dybvandsrseken. Den fiskes med trawl, 

 jiom slsebes langs bunden, et redskab, der absolut krsever en jevn bund, 

 fri for hindringer af fjelcl og sten. Dybvandsrseken fiskes kun paa slig 

 jevn bund, hvor man kan faa trawl en til at gaa. Arten vides sonclen- 

 fjelds idetheletaget ikke funden grundere end et snes favne, naar unclta- 

 ges clens smaa larver, cler lever pelagisk. 



Der blir saaledes forskjel paa storrelsen af clet areal, hvorpaa torsk 

 kan fiskes, og clet, hvorpaa dybvandsrseker fiskes. 



Vi kjender endnu for liclet til dybvanclsrsekernes uclbreclnings- 

 felt til at kunne sammenligne ogsaa dette mecl torskens. Forcli om et 

 felt ssetter grsonser for et fiskereclskabs anvenclbarhed, er ikke dermed 

 grsenserne for artens uclbredningsfelt samtidig givne. Der er saaledes 

 mange ting, som taler for, at dybvandsrseken, ikke udelukkende saaledes 

 som man fra forst af var tilboielig til at tro, i sin optrseden er bunden 

 til de jevne, blocle unclerbundsstrsekninger paa det dybe vand i vore 

 fjorde, men ogsaa forekommer paa tildels stenet bund og langs fjelcl- 

 skraaninger ; muligheclen for en pelagisk levevis er heller ikke udelukket. 



Jeg har lavet et kart over felter i Kristianiafjorden (fig. 12 og 20), 

 hvor cler er drevet rseketrawling. Paa samme felter fiskes der ogsaa 

 mecl dybvanclsliner; men der skal fremhseves: ikke udelukkende paa de 

 felter alene. Der fiskes mange steder, hvor rseketrawlen aldrig har 

 vaeret og neppe med fordel vil kunne komme. 





. 



