224 





hvorved yngel af et og samme individ vil spredes over store arealer. 

 Som eksempel paa anden gruppe kan tjene fiske, der f0cler levende unger f 

 som naar de kommer ud af moderdyret straks er istand til at f0re et 

 uafhaengigt liv. 



Tar 



11 mg 



et felt atter kan 



for os dybvandsraeken, vil vi fincle, at den med liensyn til 

 ynglemaade maa henf0res til den f0rste af disse grupper. Den frem- 

 bringer et ganske stort antal eg, som dog ikke skilles fra moderdyret; 

 men dens yngel fremkommer af disse som nogle fra moderdyret ganske 

 forskjellige smaaskabninger, der liar en udviklingstid at gjennemgaa, 

 f0rend de i det v^esentligste opnaar moderdyrets udseende og levemaade. 

 I denne udviklingstid, hvilken de tilbringer fritdrivende i vandet, er de 

 i sine omgivelsers void, stommen vil sprede yngelen omkring, og hvor 

 cle vil havne, naar cle er saa udviklede, at cle ved selvstsendig bevsegelse 

 formaar at S0ge sit tilhold, vil alt bero paa str0mningernes styrke, ret- 



etc. Derigjennem kan man danne sig en forstaaelse af, hvorledes 



„sige til" og bli rigt paa individer, hvor der efter en 

 tids sterk fiskning viste sig en minkning. Rekruteringen af et felt beli0ver 

 man ikke at tsenke sig afhsengig af clet samme enkelte felts gydedygtige 

 individer. Og heri ligger vistnok en meget vsesentlig del af den hele 

 bestands moclstand mod den beskatning, den ved fiskeri kan vsere 

 udsat for, i forbindelse med den omstsendighed, at rseken ogsaa findes 

 paa steder, hvor den med sterkt fiskende redskaber ikke kan fanges. 



Det vil vsere vanskeligt at bed0mme den indflydelse, beskatningen 

 0ver paa bestanden af en dyreart, hvis larvers udbredning foregaar ad 

 pelagisk vei, og som hverken er fastsiddende (som f. eks. blaaskjael og 

 0sters er) eller stedbundne til forholde, under hvilke den altid kan fiskes 

 (f. eks. r0dspetten). En saadan dyreart vil dog give os berettiget tiltro 

 til en sikrere beskatningsevne, end vi kan nsere ligeoverfor saavel de 

 fastsiddende eller mere stedbundne, altid for fiskeredskaber tilgjsengelige 

 arter, selvom deres yngel er pelagisk, som ligeoverfor de arter, der baade 

 som yngel og voksne er mere lokalbundne i sin optrseden. 



Foruden ved forplantningsmaaden, opholdsstederne etc. vil bestanden 

 ogsaa beskyttes ved egne midler, ved en, om man vil, „biologisk sseson- 

 fredning", som bestanden uden menneskelige bestemmelser, men iMg® 

 artens biologi i forhold til fiskemaaden, bliver tildel. Jeg har saaledes 

 omtalt i et foregaaende kapitel rsekens pludselige forsvinden fra et felt 

 og senere tilbagevenden, hvilket har havt tilfelge en stans i fiskeriet paa 



det felt (rsekens vandringer?). 



En anden for bestandens bevarelse vigtig faktor, der gjerne kan 

 betragtes som et led af den „biologiske ssesonfredning", er rsekens mindra 

 holdbarhed, issercleleshed til visse aarstider, hvilket selvf0lgelig 0ver stor 

 indflydelse paa fiskeribedriften efter denne art. Allerf0rst skal saaledes- 





. 



