

> 



fc 





227 



e) Paa hvilke prineiper burde i tilftelde fredningsbestemmelser 



bygges ? 



I 



det foregaaende er omtalt, hvad der bidrager til bestandens 



bevarelse, dels nsevnt hvorledes der ligger beskyttelse i selve dyreartens 

 biologiske forholde, og dels hvorledes der i fiskeribedriftens vilkaar, saa- 

 ledes som de nu er, ligger aclskillig beskyttelse mod en 0delseggelse af 

 bestanden. 



I 



tilslutning til, hvad der i det foregaaende er nsevnt, vil 



Betragtes rsekens livsperioder, kan der 



wan saaledes finde, at de veie, ad hvilke man vil opnaa en foi'0get sik- 

 kerhed for bestandens bevarelse, er, bortseet fra totalfreclning, 

 enten 1) saesonfredning, 



eller 2) ved fastssettelse af en mindste maskest0rrelse i 

 f&ng st r eel skab erne. 



1) Saesonfredningen, Her kan der enten tages hensyn til rsekens 

 livsperioder eller til flskeriet. 



bbve tale om at frede den i gydetiden eller skalskiftningsticlen. Bort- 

 seet fra den omstsendighed, at bevsegelige fangstredskaber (i modssetning 

 " faststaaende) kan taenkes at forstyrre forplantningen, kan jeg ikke 

 orstaa det sserlig effektive ved den meget yndede „fredning i gydetiden" 

 remfor en anden tid af aaret. Thi enten man den ene maaned optager 

 ^divider, som den nseste maaned vilde ha forplantet sig, eller man 

 optager dem en maaned senere, efterat de har forplantet sig, vil saavidt 

 | e S kan forstaa komme temmelig nser ud paa et med hensyn til det 0de- 

 ^ggende eller ikke 0del8eggende for bestandens bevarelse. Hvad der 

 erimod er af sserlig vigtighed for bestandens bevarelse er, at hvert 



individ, f 0r det borttages, faar anledning til at bidrage til at for0ee 

 denne. " 



M 



tiden 



n Melt effektivt middel hertil ligger ikke i bestemmelse af 

 i hvilken de maa tages eller ikke tages, men i bestemmelsen for 

 cl e mdividers st0rrelse, man har lov til at fiske. 



Skulde man forbyde rsekefisket i rsekens gydetid, vilde dette vsere- 



Man kunde da 



°mtrent ensbetydende med at stanse den hele bedrift. 



^gegodt med det samme indf0re totalfredning. Kseken gaar med udrogn 

 le e h0sten og vinteren til ud paa vaarparten, og en god tid ier rognen 

 rseder ud, vil man (i august— September) have lagt merke til roendan- 



nelsen inde ' ' 



£ 



Eseken gaar saaledes 



om 



i rsekens krop, der tydelig (i form af en blaa masse) sees 

 ?jennem det gjennemskinlige brystskjold. 



nian vil — „dra3gtig" den st0rste del af aaret. Udenfor „drsegtigheds- 

 ic en ' har vi skalskiftningstiden, i hvilken den vokser og de smaa indi- 



l\\v\ ° Pnaar madn J tti g st0rrelse og blir forplantningsdygtige, men at 

 ^ ade disse optaget, f0r de har havt anledning til at yde sin skjserv til 

 estanclens bevarelse, kan vel neppe vsere mere berettiget. 



tillacl 



Skal man 



> 



at rseken faar beskyttelse til i ro at vokse og opnaa gydedygtig 





