4 



/ 



— 275 — 



Fors0gene kan saaledes ikke siges at have givet noget belt afgj'0- 

 rende svar paa det sp0rgsmaal, hvorvidt et tennende fiske efter skrei 

 vil kunne finde sted paa den foromtalte strsekning. De kan kim siges 

 med bestemthed at have vist, at der til sine tider kan vsere betydelige 

 skreimsengder tilstede selv indimellem de yderste dele af skjsergaarden, 

 og at der til sine tider er liclet fisk at faa. 



Ved bed0mmelsen af clette feldts muligheder som fremtidig fiske- 

 plads efter skrei maa man imidlertid ogsaa tage en hel rsekke andre 

 ting i betragtning. Saaledes maa det f0rst og fremst erindres, at vore 

 fors0g ikke har kunnet drives systematisk, kun med den ovennsevnte 

 strseknings unclers0gelse for 0ie. Dernsest maa man tage i betragtning, 

 at vort agn delvis viste sig mindre godt overfor skreien, idet den ikke 

 vilde tage gor og skj»l. Det maa ogsaa bemerkes, at dybcleforholdene 

 er sserdeles varierende, meget mere varierende, end clet fremgaar af kartet, 

 samt at vore erfaringer viser, at fisken staar i skolterne, snart ved bun- 

 den og snart i st0rre eller mindre afstand fra denne. Det vil cla lette- 

 lig kunne forstaaes, at saa kursoriske fors0g, som vore, ikke formaar at 

 at give et paalicleligt billede af eller eksempel paa, hvorledes et fiskeri 

 Paa den nsevnte strsekning vilde komme til at arte sig. Dette kan kun 



efter min mening opnaaes ved fortsatte unders0gelser, begraensede til 

 dette feldt. 



Sp0rgsmaalet er nu efter min opfatning, hvorvidt clet, der allerede 

 kjencles om dette feldt, vsekker saa store forhaabninger om, at der paa 

 denne strsekning er noget at udrette, at der fra statens side b0r s0ges 



er tilfcelde, og jeg st0tter mig 



til f0lgencle 



■ 



] gangsat fors0gsclrift. 



Jeg mener at clette 

 ttio-menter : 



1. Vore egne fors0g. 



2. Feldtets umiddelbare naboskab med Halten, hvor et rigt og stadigt 

 skreifiske har vseret drevet fra uminclelige tider, og hvor clriften med 

 for del har vseret udviclet vest over. 



3. Den omstsendighed, at fiskerierne fra Halten i slutten af mars flyt- 

 ter til Mousund, Titran og sydligere vser, synes mig tydelig at pege 

 paa, at fiskcmasserne siger denne vei og derunder naturligen f0l^er 



Froangruppens yderside. 



4. Hjemmefolket paa Fro0erne beretter for mig, at de aarlig bliver var 

 skreien om vaaren, naar de begynder at ssette sine liner vestenfor 

 0erne efter brosme og lange i april, samt at de ogsaa trsekker den der 

 paa sn0re. Selv hide mellem 0erne og endog paa disses inderside 

 fear beboerne betydelige maengder af skrei paa liner og dybsagn, 

 efterat cle er vendt hjem fra Halten. Jeg vil ikke tale om forhol- 



