276 



dene i aar, da skreien seg incl 



alle bugter og sund og clroges i 



nserlig- 



clen mest umiddelbare nserhed af land, paa nogle faa favne. 



Naar strsekningen paa Fro0ernes yderside har ligget ubenyttet, 

 saa kommer dette efter min opfatning vsesentligst deraf, at denne strsek- 

 ning selvf0lgelig frembycler flere naturhindringer i form af Isengere udror, 

 vanskeligere adkomst til land og mere urent farvand, end det 

 gende og gamle fiskevser Halten. Dette vser besidder flere eiendomme- 

 ligheder, der er af stor fordel for befolkningen under cle methoder, hvor- 

 under bedriften ud0ves. Hovedsageligt drives, som jeg f0r har neevnt, 

 fisket ved Halten fra smaa aabne baade med sn0re, 

 og garn. Havnen er vistnok slet, men for cle smaa baade spiller dette 

 en mindre rolle, da de i vserste fald kan lanclssettes. Adkomsten er 



dels ogsaa med line 



derimod udmerket og fisket kan 



de fleste slags 



veirsorter drives i lse 



af land. Med den korte udror kan 1 / 2 4de-rumsbaadene med 2—3 mand 

 ved aarerne ligge og and0ve i nsesten alslags veir, medens et par mand 



Saaledes erholdes her et st0rre antal sj0veirsdage, end 



bruger sn0rerne. 



Tel i noget andet vser i Tmidelagen. 



Det er Id art, at et aabent 



og 



vanskeligt havstykke med en styg skjsergaarcl, som feldtet vestenfor Froan, 

 har maattet ligge under i konkurrencen med et saadant vser som Halten. 



Eftersom bedriften imidlertid udvikler sig ved Halten, vil indf0rel- 

 sen af skoitedrift og kanske ogsaa dambaadsdrift stille fiskerne overfor kra- 



maa ganske naturligt 



vet paa et udvidet fiskehav, og denne udvidelse 



foretages vestover. For mig staar det derfor som rigtigst, at staten s0ger 



at lette denne udvikling ved at s0ge mere uclt0mmende fors0g anstillede. 



Et meget vsesentligt moment for dette felclts 



fremtid vil 



afhsenge 



af indseilings- og havneforhold. Hvad de siclste angaar, saa er der i 

 Fro0erne et stort antal meget gocle havne, og der vil utvilsomt vaere et 

 stort antal gode og brugbare havne at fincle ved nsermere unders0gelse. 

 Blandt de havne, som jeg fortiden kjender til eller har brugt, kan for- 

 nemmeligst nsevnes havnene omkring Sau0en. Mellem denne og store 

 og lille Bog0 er der en ypperlig havn, hvor store fiske.rfart0ier trygt kan 

 ligge i alslags veir, og hvor et ikke ringe antal fart0ier kan faa plads. 

 Der er gode fortoininger, og flere kan uden store omkostninger skaffes. 

 Ved lille Bog0 er ogsaa en god havn. Paa vestsiden af Sau0en er der 

 ligeledes en stor og aldeles lukket havn kaldet Vestervaagen. I Silke- 

 0en skal der vaere god havn. I Nordbuan, ved Kunna samt i Finvseret 

 er der ligeledes gode havne sserlig for baade og mindre fart0ier. For- 

 0vrig kan mindre fart0ier finde ankerpladse paa mange steder mellem 

 de utallige holmer og 0er. 



Hvad indseilingerne angaar, saa er der flere gocle fart0islecler. 

 Blandt disse kan fornemmelig nsevnes udseilingen gjennem Sau0sundet 

 ■og Kol0raasa, hvor man bare beh0ver at holde sig midt i farvandet, ind- 









