

287 



tilstancl; dette blev gjort fordi man mente, at ved den praktiske anvendelse 

 vil garnene netop i vaad tilstancl faa den st0rste paakj ending. Ved leilig- 

 hedsvise fors0g viste det sig foiwrigt, at man faar omtrent de samme 



vserdi 



er, om garnene brudbelastes 



t0r eller vaad tilstand. 



Ligesom ved de i forrige aarsberetning omtalte fors0g blev uclsset- 

 ningen i sj0vancl ogsaa denne gang foretaget i den biologiske ■ station i 

 Bergen ; men meclens man forrige gang benyttede det meget forurensede 

 vaad, der flyder bort fra akvarierne, blev denne gang benyttet det fra 

 pumpen kommende rene sj0vand; f0lgen er da ogsaa den, at ved de sidste 

 pi'0ver liar disse vist en meget st0rre holdbarhed end ved de f0rste. 

 Man maa nu sige, at de erholdte resultater er overmaade tilfredsstillende; 



it svsekkes kan henligge uafbrudt i sj0en i 6 maa- 



garnene uaen <, 



De anvendte 



tin at 



neder, maa vel siges at tilfredsstille selv store fordringer. 

 prsepareringsmaader skulde saaledes specielt anbefale sig for bundgarn 

 for laksen0ter, der jo som bekjendt staar i sj0en flere maanecler i trsek, 

 °g som ved de nu brugelige barkningsmaader ofte er 0delagte allerede 

 e fter en sommer. Ogsaa for sildegarn o. 1. maa den her anvendte bark- 

 ningsmaade vasre meget at anbefale; rigtignok er det langtfra min tanke, 

 at man af disse fors0g skulde kunne slutte, at sildegarn barket efter 

 denne methode skulde kunne bruges en hel sseson uden at barkes; tin 

 Served, at garnene ved brugen blir impregneret med fedt, silderisp, silde- 

 slo etc. blir de jo meget mere udsat for forraadnelse, end naar de rene 

 garn henligger i rent sJ0vand; men jeg antager, at garnene dog maatte 

 kunne bruges en to maaneder i trsek, f0rend de barkes paany. Hvor 

 * a flg tid der b0r hengaa mellem barkningerne er imidlertid belt igjennem 

 et 0konomisk sp0rgsmaal, der kun kan l0ses af den praktiske bedrift 

 ^nder hensyntagen til saavel garnenes som barkningens kostende, til tids- 

 s pilde ved barkningen, chancer til godt fiske m. m. Den af mig i for- 

 r ige aarsberetning foreslaaede barkningsmaade har nu |imidlertid allerede 

 ^estaaet sin pr0ve i praksis, hvilket vil fremgaa af den her indtagne 

 s krivelse fra direkt0r Lauritz Devoid. 



„Efter de fors0g som jeg nu har gjort med barkning af garn efter 

 uv. kemiker Bulls methode, som beskreven i „Norsk Fiskeritidende"s 

 decemberhefte 1901, kan jeg ucltale, at den der anviste behandling af 

 sildegarn har givet et udmerket resultat. ....... 



Min kutter ,,Frithjof" blev i mai 1902 udrustet for sildefiske i Nord- 

 s J0en med 60 garn no. 30/12, 2iy 2 omfar, 360 masker dyb, 80 alen 

 * an g. Disse garn koster i faerdig stand henved 50 kr. pr. styk, og det 

 v il saaledes lettelig indsees, af hvilken stor betydning det er for den 

 konomiske drift, at garnene kan preserveres saaledes, at de ikke straks 

 ^fter det f0rste aars brug viser sig svage. Ved f0rste barkning anvendte 



ii 



■ ;i 







