290 



denne industri formentlig er lsengst fremme, benytter man de skind og 

 ben, der f alder af ved fabrikation af skind- og benl0s fisk. 



Begge dele er altsaa saltede, og det f0rste led i fabrikationen er 

 da at fjerne saltet grundigt ved udvaskning, hvilket opnaaes meget godt 

 for skindenes, men mindre tilfredsstillende for benenes vedkommende. 

 Efter denne udvaskning blir limen kogt ud; hvorvidt man herunder an- 



over 100 ° temperatur — ■ er ubekjendt. Efter de her 

 lader clet til, at man med st0rst ford el anvender en 



vender tryk — 

 anstillede fors0g' 



temperatur af ca. 110°, tilsvarencle et tryk af ca. 1 / 2 atmosfsere; jo li0i- 

 ere temperatur man anvender, jo mere blir der*opl0st, men af jo ringere 

 kvalitet blir limen; hvad man har til hensigt er jo kun at faa de lim- 

 givende vsev opl0st, og clette sker ved nogle timers kogning med vand af 

 110°. Om den videre forarbeidelse af den erholdte limopl0sning er kun 

 bekjendt, at vandet fj ernes forsigtig, for skindlimens vedkommende ved 

 inddampning i vakuumapparater af sseregen konstruktion, for benlimens 

 vedkommende ved inddampning i aabne pander med roterende spiralformig 

 dreiede dampopvarmningsr0r, samt at den derefter tilssettes preserverings 

 og parfumeringsmidler. 



Hvad de raamaterialer 



angaar, 



der i Norge kunde an vend es til 



fiskelimfabrikation, saa benytter de to her eksisterencle fabrikker antage- 

 lig saavidt mulig det samme som i Gloucester; men antagelig er til- 

 gangen paa clette meget begraenset. Men vi har jo overflod af rygge og 

 hoveder af torsk og tildels anden fisk som affald ved tilvirkning af klip- 

 fisk og t0rfi.sk. Dernsest faar man en stor mamgde fiskeaffald ved de 

 hermetiske fabriker, og disse turde i og for sig have den st0rste interesse 

 da tilgangen er noksaa jevn hele aaret rundt. 



Dette affald bestaar af hoved, ben, skind og endel kJ0cl, hvorimod 

 indvoldene ikke er tilstecle her (for affald fra de hermetiske fabriker i 

 Stavanger), da disse straks kastes paa sj0en, naar fisken sl0ies omborcl. 

 De fiskesorter, der her naermest kommer i betragningt, er hyse, sei, lyr, 

 torsk og laenge. 



Ved dette mangeartede affald gjaldt det nu at bringe paa det rene, 

 hvilken slags der specielt kunde egne sig for fiskelimfabrikationen. Men 

 dette kunde f0rst ske paa basis af en methode, der ved alle slags affald 

 viste sig at give en god fiskelim. 



Naar man koger fiskelim af skind og lignencle, saa er det ikke 

 bare limen, men ogsaa andre af fiskens eggehvideagtige stofte, der opu- 

 ses. Da disse stoffe kun kan virke skadelig paa limens kvalitet, er det 

 indlysencle, at de maa fjernes. Underkaster man et saadant udkog en 

 dialyse, iclet man fylder det i en aldeles tset pose af pergamentpapir og 

 hsenger denne ned i vand, heist varmt, saa vil endel af opl0sningens 

 bestanddele, nemlig opl0selige organiske salte og ammoniak, diffundere 





