298 



i 



tage vandets kogepunkt; den sidste maade forekommer mig at give de 

 noiagtigste iagttagelser, hvor man arbeider med saa lidet tryk som i 

 foreliggende tilfselde — ca. 10 — 14 mm. kviks0lv. 



Apparatets konstruktion yil fremgaa af hosf0iede skitse, paa hvilken 

 den lille kjoler og et segment af kolbehalsen er fremstillet i noget st0rre 

 maalestok (ca. 4 /io a£ naturlig st0rrelse). Med dette apparat blev gjort 

 en tre ganges fraktionering af 2 kg. methylaether af torskelevertran, frem- 

 stillet efter deni fors0gsstationens aarsberetning for 1900 angivne method e. 

 Eesultaterne af 3die og 4de gangs fraktionering vil findes grafisk op&rt 

 paa hosf0iede tegning; paa den lodrette inddeling findes angivet mseng- 

 den af over destilleret fedtsyresether og paa grundlinjen vedkommende 

 destillationstemperatur. " Af denne destillationskurves fori 0b vil man straks. 

 se, at man som hoveclresultat liar faaet tre store fraktioner, en vecl 186 r 

 en ved 206 og en ved 224; desforuden findes antydning til en ny hoved- 

 fraktion ved ca. 242. I nedenstaaende tabel findes angivet fraktionens 

 st0rrelse ucltrykt i procent samt disses forssebningstal og jodtal. 



r> 



Fraktion 

 indti 1 



% 



Foisseb- 

 mngstal 



Jodtal 



Fraktion 

 in d til 



% 



Forsseb- 



ningstal 



Jo dtal 



161.5° 



0.45 







200° 



1.18 



195.2 



86.2 



163° 



2.0 



229.5 



9.5 



202.5° 



2.1 



196.5 



97.6 



165° 



1.0 



227.8 



9.2 



205° 



3.88 



189.9 



101.8- 



170° 



0.65 



221.5 



26.1 



206° 



17.0 



188.1 



100.6 



175° 



0.9 



216.2 



39.4 



210° 



2.25 



186.8 



123.4 



177.5° 



0.35 



214.4 



44.8 



212.5° 



0.65 



182.8 



143.3 



180° 



0.9 



211.4 



62.2 



215° 



0.65 



181.2 



158.2 



183.5° 



2.4 



209.2 



63.3 



217.5° 



1.25 



179 



168.7 



185° 



4.05 



207.1 



62.6 



220° 



1.2 



176 



167.4 



186° 



7.48 



204.6 



57.2 



223° 



5.12 



174 



156.2 



187° 



1.83 



206.5 



50.5 



225° 



9.26 



173.2 



152.2 



188° 



1.37 



204.6 



50.2 



227.5° 



0.66 



170.2 



155.7 



190° 



1.69 



202.5 



56.8 



230° 



0.88 



167.8 



144 



192.5° 



0.91 



201.1 



.64.5 



235° 



0.9 



163.2 



143.6 



195° 



0.44 



199.2 



59.3 



239° 



1.3 



160.4 



138.4 



197.5° 



0.76 



1 



197.3 





240° 



3.52 



159.8 



130 



> 



> 



- 



Disse fraktioners natur kan man nogenlunde danne sig et billed 

 af ved at betragte forssebningstal og jodtal; de f0rste danner. som man 

 kunde vente, en jevnt stigende rsekke; de sidste stiger ogsaa indtil frak- 



