' 



— 325 — 



clet virker udsaltende. Man maa vel antage, at enzymet er opl0selig i 

 vand ; saettes nu kogsalt til i st0rre maengde, saa opl0ser clet sig i vandet, 

 medens det tidligere uopl0selige enzym i den kogsaltholdige opl0sning blir 

 mere og mere uopl0selig, jo mere vandets kogsaltgehalt stiger; hermed 

 aftager ogsaa enzymets virksomhed, idet det jo er en bekjendt sag, at 

 kemiske virkninger mellem to stoffe f0rst indtrseder, naar iallefald det 

 ene er tilstede i form af opl0sning. 



Tilslut 11 ogle samlencle ord ianledniiig de ovenfor nsevnte fors0g. 

 Vi har seet, at fedt (tran) spaltes ved et stof, der er tilstede i ricinus- 

 fr0et; at dette skyldes en virkelig enzymvirkning og ikke bakterier frem- 

 gaar utvetydigt deraf, at virkningen foregaar ogsaa i nservaer af antisep- 

 tiske midler, som kloroform og karbolsyre. Enzymets virksomhed er 

 bundet til bestemte temperaturer; allerede lidt over 0° virker det kraf- 

 tigt og ved 40° er det svsekket allerede efter et par dages f orl0b ; en 

 mellemliggende temperatur, antagelig ca. 25°, synes at vsere den gunstig- 

 ste temperatur. For at virke krsever enzymet vand samt nservser af en 

 vis msengde syre; syrens koncentration har stor inclflydelse paa indvirk- 

 ningens hurtighed; bedst virker svovlsyre af ca. 2Va %o, ved 16 %o er 

 virkningen meget svag, ved 25 %o nsesten umerkelig, som og ved rent 

 vand. Ved alminclelig temperatur fortsaettes virksomheden i lang tid, f0rst 

 meget hurtigt i det f0rste d0gn, saa efterhvert noget langsommere, indtil 

 den efter det sjette d0gn kun er meget svag. Tilssetningen af kogsalt 

 hemmer virkningen, dog i h0iere grad f0rst fra en kogsaltkoncentration 

 af ca. 6 % ; men fra nu stiger den hemmende indflydelse meget sterkt, 

 saaat enzymvirkningen ved ca. 17.5 % kossalt kun er meeet rinse, men 



b 



b 



b^y 



denne er merkbar, selv i msettet kogsaltopl0sning (292 gr. pr. liter). 







0m spegningsproeessen- 



i 



Over denne proces har der vseret udf0rt meget indgaaende studier, 

 uden at man dog har faaet nogen klarhed over, hvad der her i hoved- 

 s agen foregaar; man har ikke fundet n0glen til den. Ved mine tidli- 

 gere udf0rte arbeider over fiskekj0dets kemi, specielt over fiskelim, 

 altsaa studier af ren praktisk natur, havde jeg som den r0de traad i 

 disse eggehvidestoffes natur lagt merke til, at de alle er af sur natur, 

 °g at de som f0lge heraf formaar at danne salte, af hvilke flere metal- 

 salte, naar cle rette betingelser va^lges, er uopl0selig i vand; i denne 

 henseende udmerker sig fremforalt bly og zinksaltene, derna3st jernsaltene 

 samt barium og calciumsaltene. Som almengyldige betingelser ved frem- 

 stiiling af disse uopl0selige metalforbindelser gjselder fremforalt, at der 

 a kke maa vsere frie mineralsyrer tilstede, og at man vecl dobbeltomssetningen 



