326 



■ 



anvender en ved forfors0g noie bestemt msengde af vedkommende metal- 

 salt f. eks. blysukker eller klorzink; anvender man nemlig forlidet eller 

 formeget, saa faar man ufuldkommen eller ingen faeldmna*. 



Som 



man 



vil forstaa, er disse bundfseldte metalforbindelser faste stoffe. 



Sammenligner man nu f. eks. fersk sild og speget sild, saa er den 

 ioinespringende forskjel i fysikalsk henseende den, at kj0cleti den spegede 

 sild er mygere, mere strukturl0st og som f0lge heraf mere gjennemsigtig 

 end i den ferske sild; desforuclen viser det sig mere opl0selig i vand. 

 Alle disse fseomener kan fyldestgj0rencle forklares derved, at den ferske 

 silds kj0d delvis bestaar af faste saltagtige forbindelser af eggehvicle- 

 stoffe med visse metaller, forbindelser, der spaltes derved, at der ved 

 spegningen dannes en syre, der bemsegtiger sig metallet og frigj0r det 

 nu i vancl opl0selige eggehvidestof. Dette stemmer med, hvad ovenfor 

 er omtalt, at disse forbindelser er saa 0mfindtlig ligeoverfor syre, og 

 at der ved spegningen danner sig fri syre, er bekjendt nok, nemlig fedt- 

 syrer af det i silden tilstedevserencle fedt. Med denne theori stemmer 

 fremdeles det faktum, at spegningen kun gaar for sig i forholdsvis fedt- 

 rige fiske f. eks fed sild, laks, 0rret og makrel ; mager sild har van- 

 skelig for. at gaa i spege og naesten fecltfrie fiske som torsk, sei, hyse o. s. v. 

 gaar slet ikke i spege; hermed stemmer fremdeles, at af kveiten gaar 

 de fedtrige partier (rsekling) i spege, de fedtfattige derimod ikke. Fedt- 

 fattige fiske kan man imidlertid ogsaa faa at gaa i spege ved at tilf0re- 

 dem fedt, saaledes naar man salter og r0ger kveite eller sei let og i 

 tynde skiver Isegger dem necl i olje. Overalt ser man, at fedtet spiller 

 en afgj0rende rolle ved spegningen. Fedt i fersk sild indeholcler nsesten 

 ingen fri fedtsyre, hvorimod fedt i spegesilcl indeholder en med saltnin- 

 gens laengde tiltagende msengde fri fedtsyre. For at faa at vide, hvilke baser 

 det er, at fedtsyren bemsegtiger sig af silden, blev endel kj0d af spege- 

 sild (fuldstsondig befriet for ben) opvarmet i vandbad og oljen derefter 

 udpresset. Oljen blev derefter gjentagne gange udvasket med vand, 

 indtil et nyt udtrsek, tilsat med en draabe y 10 H 2 S0 4 , viste sur reaktioiu 

 Den fra det svagt sure vand skilte olje rystedes nu med noget neutral 

 aether samt 25 cc n/10 svovlsyre. Efter lienstand fraskiltes den sure vaed- 

 ske og oljen udvaskedes gjentagne gange med vand ; de forenede vandige 

 udtrsek forbrugte efter filtrering og tilssetning af lakmus 15,3°° n/10 am- 

 moniak til neutralisering'; altsaa var 9.7 CC n/10 svovlsyre forbrugt til 

 neutralisering af i olien tilstedevserende baser. Af den SBtheriske olje- 

 opl0sning blev aetheren afdestilleret, og oljen t0rret ved forsigtig opvarmnin 

 i evacueret flaske ; oliens vegt 



(r 



af 255 gr. kj0d 



var 30,04 gr. altsaa var 



oljens „base tal" 



9.7 



0.6 



30.04 



1.8. Med „basetal" vilde jeg foreslaabe- 



tegnelsen af det antal milligram kali der vilde medgaa til neutralisering at den 



:t 



; > 





