328 



r 



et rigeligt 



bundfald 



aldeles 



ved tilssetning af meget lidet cblorcalcium- 



vist, at den under saltningsprocessen dannede fedtsyre forbinder sig dels 

 med magnesia, men hovedsagelig med kalk i fiskens k j rl . Hvilken for- 

 andring af fiskekj0dets natur kan nu clenne elimination af kalk en be- 

 virke? Forat faa dette punkt besvaret, benyttecles kj0d af fersk torsk; 

 ca. 100 gr. finmalet kj0d blev gjentagne gange udtrukket med koldt 

 destilleret vand, derefter med svagt ammoniakholdigt vand, idet fiske- 

 kj0det hver. gang blev godt udpresset; det sidste udtrsek gav ingen reak- 

 tion paa eggehvidestoffe. Derpaa gjordes et nyt udtrsek mecl vand, hvori 

 var opl0st 0.1 gr. ammonoxalat ; dette udtrsek indeholdt betragtelige 

 msengder eggehvidestoffe opl0st og ga\ 

 forskjelligt fra oxalsur kalk 

 opl0sning. Dette fors0g kan kun tydes saa, at fiskekj0det indeholcler 

 visse eggehvidestoffe som i vand uopbselige kalkforbindelser; denne for- 

 bindelse blir sprsengt ved tilssetning af ammonoxalat, hvorved der dannes 

 uopteseligt kalkoxalat og et opl0seligt eggehvidestof, maaske i forbindelse 

 med ammoniak. Det med chlorcalcium erholdte eggehvidebundfald var 

 fast (forresten opl0selig i et overskud af fseldningsmidlet). og dette faste 

 stof maa antages at have vseret tilstede i fiskens kj0d og bidraget til at 

 give dette dets faste consistens. Blir nu denne kalkforbindelse spaltet 

 ved spegningsprocessen, altsaa ved fedtsyrens indvirkning, saa maa vi 

 netop vente, at kj0det taber en del af sin struktur, blir mygere og mere 

 gjennemsigtige, hvad vi netop iagttager ved spegningsprocessen. Et 

 slaaende bevis paa, at clet er disse kalkforbindelser der 



betinger det 



ferske fiskekj0ds faste uigjennemsigtige natur og et eklatant bevis paa 

 ovenanf0rte spegningsteoris rigtighed kan man se cleri, at man ved hjeelp 

 af ammonoxalat og efterfMgende saltning kan faa fedtfattig fisk — torsk 

 — til at gaa i spege. Det fgirste fors0g jeg anstillede i denne retiring, 



■ 



idet jeg saltecle torsk med en blanding af 25 % kogesalt og 1 % am- 

 monoxalat, gav et aldeles negativt resultat, vistnok fordi der dannedes 

 tungt opl0seligt natriumoxalat. Forat vaere sikker paa, at ammonoxalatet 

 kunde trsenge til overalt i fiskens kj0d og indvirke paa dette, f0rend 

 saltet kom til, besluttede jeg mig til at indf0re det f0rste ved hjaelp af 

 injektion i aarenettet. En stor torsk blev bed0vet, der blev gjort en 

 aabning i hjerteregionen og hovedarterien underbundet; denne blev nu 

 overskaaret og forbundet med injektionsapparatet; for ikke at resikere, 

 at der skulde clanne sig et forstoppende oxalatbundfald indi selve 

 aarenettet, blev bloclet fterst udclrevet (efter at hjertet var aabnet) vecl en 

 1.7 % chlorammoniumopl0sning og derefter injeceteret en liter af en 4 % 

 ammonoxalatopl0sning. Alt blodet blev fuldstsendig fjernet, hvilket vistes 

 bedst paa, at gjsellerne blev aldeles hvide. Efter et par timers tid 

 blev fiskens indvolcle og hoved fjernet, og den ffelgencle dag — 24 timer 



saltet med 







1 



. 



efter injektionen 



blev ogsaa rygbenet fjernet og fisken 



