329 



■■\ 



gen i salt samt passelig uclvan cling smagte den 



meget 



godt. 



et meget benyttet 



25 % salt. F0rst 48 timer herefter blev fiskeu unders0gt og den fand- 

 tes da at vsere i spege. Fiskekj0det havcle en svag blaalig farve; skaa- 

 ret med en skarp kniv var snitfladerne aldeles glatte, mat glinsende 

 mecl en perlemoragtig lysrefleks; tynde skiver (ca. 3 — 4 millimeter) var 

 sterkt gjennemskinnende; ved at bringe disse i chlorcalciumopl0sning biev 

 disse meget hvicle og ugjennemsigtige som ved vanlig saltet torsk. I 

 modsaBtning til den sidstnsevnte lod den spegede torsk sig meget let tygge, 

 den smeltede formelig under tungen, og efter endnu nogle dages henlig- 



Fisken 



var virkelig i spege, hvilket ogsaa fremgik deraf, at skindet meget let 

 lod sig rive af fra l<J0det, hvilket som bekjendt er 

 middel for at afgJ0re om sild er i spege. 



Da nu ammonoxalat efter al vor viden kim kan tsenkes at virke 

 paa e n maade, nemlig saaledes, at den med fiskens kalkbestanddele 

 danner calciumoxalat, og vi som resultat af denne indvirkning ser, at 

 fisken gaar i spege, saa er vi berettiget til at slutte, at spegningen be- 

 staar deri, at de i den ferske fisk tilstedevserende forbinclelser af kalk 

 med eggehvidestoffe spaltes af den vecl saltning af de fedtrige fiske dan- 

 necle frie fedtsyreiy idet der dannes fedtsur kak og frie eggehvidestoffe, 

 der ialfald delvis er opl0selig i vand. Denne teori giver ogsaa en fyl- 

 destgj0rende forklaring af de ved spegningen stedfindende fysikaliske for- 

 andringer af fiske- respektive sildekj*0det. 



Af hensyn til de viclere fors0g fandtes det ii0dvendigt at kjencle 



heraf kan man 



kalkgehalten i fersk torsk; den bestemtes til 0.16 ° 

 beregne hvor meget ammonoxalat der teoretisk skulde medgaa til denne 

 omssetning; det blir 0.35 gr. pr. tusind gram fisk. Gaaende ud fra den 

 antagelse at man maatte anvende noget overskud gjordes et saltnings- 

 fors0g med 1 %o ammonoxalat; dette blev fint pulveriseret og gnicl ind 

 i fisken ; efter 24 timer blev den saltet med 25 % salt og 24 timer der- 

 efter fan cites ogsaa denne fisk at vsere i spege. 



Hermed er vist at man paa en i clet praktiske liv anvendelig maade 

 kan faa torsk og dermed antagelig andre fedtfattige fiske, maaske ogsaa 

 kjocl, til at gaa i spege. Om man t0r anbefale denne maade, er en an- 

 den sag; det beror paa, om den anvendte msengde ammonoxalat er ska- 

 delig for organismen eller ej ; maaske vil man dog ved videre 

 kunne bringe ammonoxalatmsengden endnu lsenger ned. Herpaa vil man 

 sen ere komme tilbage. 



Med hensyn til sildens spegning og den dermed i forbindelse staa- 

 ^ncle dannelse af fri fedtsyre saa har man begyndt at studere denne, og 

 haaber man at kunne bringe betingelserne for denne i samkl 

 lor ricinusfr0ens fedtspaltencle enzym allerede fastslaaede love; cle hicltil 



1 



8Jorte fors0g tycler i denne reining, men er endnu for faa til at man 



fors0g 



ang med de 



<a 



[ 





