— 397 — 



fra Svolvser, uden at nogen af dem anteber Skraaven, uagtet dette for- 

 mentlig kunde gjores uden vsesentlig tidsspilde. 



Fra 0stnesfjorden er f0rt klage over for sen fremkomst af passagerer 

 og gods, idet skibet f0rst gaar vestover, undertiden belt til Jttest, f0rend 

 det paa retur anl0ber 0stnesfjorden. Det vilde derfor vsere en forbe- 

 dring, om der kunde etableres en for clenne lokalitet hensigtsmsessigere 



ordning. 



■ 



* 



i. Havnevaesenet. 



/ 



Skraaven. Gjenmuring af Mosterleden kraeves med stigende styrke; 

 havnevsesenet bar bavt under overveielse gjenmuring af Galgeholmsundet, 

 hvorved opgruncling af 0rsundet vilde forebygges; dette anbefales. 



Henningsvser. Kaarb0valens gjenmuring og paafyldning lader 

 fremdeles vente paa sig. 



Under et m0de af fart0if0rere udtalte clisse 0nske om at faa nedsat 

 endel nye fortoiningsringe paa begge sicler af Hjem0sundet; disse ringe, 

 som i tilfaelde kun vilde blive benyttede under „drag u og storm, maatte 

 placeres- ovenfor h0ioste flodmaal. Det hsender nemlig hyppig, at fart0ier 

 i Hjem0sundetj bvor der tildels er megen opgang med „drag", breekker 

 sine fort0ininger, og under saadanne omstsendigheder gaar som regel sj0en 

 over almindelige fort0iningsringe. saa disse ikke kan naaes til anbringelse 



af ny fort0ining. 



Baistad. 0nsket om opmuclring af Hatviken fremholdes paany; 



som det nu er, hugger baadene i bunden. 0verst i Baistad havn 0nskes 



en jerns0ile paa et skjser; ligesaa 0nskes i Mortsund s0iler paa skj serene 



„Dynan" og "Bagerovnen". 



Sund. I „Grimsholmsund*', som stadig benyttes af linebaadene, 

 ligger en sten, som er til stort afbrsek i trafikken; ved li0ivancl fly der 

 baadene over den, men ikke ved lavvand, og da er der saa trangt, 

 kun en og en baad kan passere ad gangen. Oftere blir baadene staaende 

 paa denne sten. Omkostningerne ved at skyde den bort antages ikke 

 at ville blive afskrsekkende. 



Eeine. Kravet om gjenmuring af Havnohullet maa atter frem- 

 holdes. Den 23de februar 1903 var der ligesaa li0it vand som 22de 

 januar 1901, og havde ikke da sj0en heldigvis vseret saa rolig som den 

 v ar, vilde skade atter vsere skeet. Ifald stormflod indtrseffer ved natte- 



at 



