444 — 



kuncle udrettes, og cla senere redskabstrsekninger viste jevnt stigende 

 fisketal, voksede haabet til sikkerhed om, at skreien ogsaa iaar vilde ind- 

 fincle sig paa Lofotbankerne. Statens unders0gelsesdampskib „Michael 

 Sars", som sidst i februar forgjseves fors0gte med liner paa dybt vand 

 ved 0rsvaageggen, fik ved foray et fors0g paa samrae sted den 4de mars 

 500 fisk, og de heldigste garnbaade i Vestlofoten naaede optil 1 000 de 

 nsermest paafolgende dage. 



Iraidlertid vedblev uveiret fremcleles at rase, og indtil 20de mars var 

 det lsenge mellem hver gang, at redskaberne kunde traekkes, hvilket foraar- 

 sagede et beklageligt fangsttab — 

 overalt. 



meget fisk, som der da var tilstede 



Endelig bedredes veirforholdene fra sidstnsevnte datum, og forblev 



■ 



gunstige resten af mars og hele april maanecl. Da tillige fisket holdt sig 

 saerdeles jevnt godt over hele Lofoten, blev saaledes det endelige udbytte 

 langt over de forventninger, man en tid turde have. 



I det forste fisketyngden formerkedes, stod den for de fleste vaer 

 ved eggen. Enkelte garnbaade gjorde da nogle faa tilfredsstillende trsek- 

 ninger; men senere, da fisken seg op mod land, gik den ikke paa dette 

 redskab. Kun en og anden smaagarnbruger lykkedes det imellem at faa 

 noget. Storgarnbrugerne sluttede derfor sidst i mars for enten at ruste 

 sig med linebrug eller at reise hjem. Paa liner var det, at fangsten 

 gjordes — i 0stlofoten meget paa dagliner. Dybsagnsbaadenes udbytte 

 var ogsaa gjennemgaaende upaaklageligt. 



Saa mager som fisken var 



det kan ikke erindres, at hverken 



leverholdigheden eller fiskens vegt har vseret saa elendig — maatte agn- 

 redskab jo ogsaa have fortrinet. Trods dette var den dog adskillig 

 krsesen paa agnetog foretrak iallefald i Vestlofoten fersk sild, som ikke 

 altid var at opdrive nok af. 



Sjelden er det, at skreien S0ger saa nser under land overalt, som 



ivinter. Ved S0rvaagen og Eeine stod den en tid lige vecl skjserene, ved 



Sund paa Skjelfjorden, ved Balstad paa Buksnesfjorden og ved Hennings- 



vser belt op i Grims0str0mmen. For Brettesnes samt en kortere tid i 



Eaftsundet og Riss0V8er foregik godt fiske. I Ostnesfjorden opfiskecles 



heller ikke saa ubetydeligt. Grunden hertil og til' at udbyttet blev saa 



godt for Brettesnes var den, at fiskeriet paa disse steder kunde drives 



nogenlunde uhindret af uveiret i mars. Fisken forlod bankerne ussed- 



vanlig sent. Efter at opsynet var hsevet, fortsattes fiskeriet en god del 



ud i mai, fra Henningsvser og vestover, vaesentligst af den hjemmeli0rende 

 befolkning. 



Om tilstedevserelsen af st0rre masser af ssel eller kobbe, som har 

 forvoldt forstyrrelse i lofotfiskeriet, sees intet nsevnt i beretringerne fra 





