587 



Jeg vil ialfald ikke undlade at henlede clen serede fiskeristyrelses 

 opmerksomhed paa clette sp0rgsmaal. 



Ligeledes vil jeg atter tillade mig at henlede opmerksomheden paa 

 mssernes indkjob af fisk for makketiden. Ifjor laa der i Finmarken over 

 30 russiske fartoier i mai maaned for at kj0be og salte fisk, fordelt paa 

 folgende steder: Kiberg, Vard0, Baadsfjord, Finkongkjeilen, Gamvik, 

 Berlevaag, Mehavn, Honningsvaag, Gjesvser, Ing0 og Tufjord. Flest var 

 der i Mehavn, hvor samtidig 7 russiske fartoier paa samme tid, som der 

 kun laa et norsk fart0i, da disse holdt sig borte, saalsenge saa mange 

 russiske fart0ier laa der. 



Dette russernes indkjob af fisk for makketiden er efter min og 

 mange fiskeres mening af tvilsomt gavn, da det foraarsager, at kjobere 

 sydfra holder sig tilbage, ligesom ogsaa den tidlige tilforsel af saa megen 

 n sk til Arkangel trykker priserne derstecls og kan have indflydelse paa 

 fiskeprisen i Finmarken om sommeren. 



Jeg er dog ikke af den mening, at russerne bor nsegtes adgang til 

 at kjobe fisk af fiskerne hele aaret rundt, men en afgift for tilgodegjo- 

 r else af fisk udenfor makketiden bor, som jeg ogsaa for har fremholdt, 

 erhegges. En saadan afgift vilcle komme vel med f. eks. til Finmarkens 

 medicinalfond, der ikke uden forogede indtsegter kan klare udgifterne til 

 sv go fiskeres kur og pleie. 



Kobbevandringeme. 



I min indberetning om finmarksfisket i 1895 skriver jeg bl. a.: 

 „Hvidehavss8elen har hvert aar vist sig i Varangerfjorden i Mai paa 

 fen tid, Hvidehavet pleier at gaa op, men aldrig i saa store msengder, 



som 



de senere aar, og skal den fortsaette at komme som sidste aar, 



, o — , 



vilket er at befrygte, hvis clen ikke soges udryddet, saa er jeg bange, 



at loddefisket vil blive odelagt ikke alene for Murmanskysten, men ogsaa 



0r Varangerfjorden og muligens flere steder i 0stfinmarken. — - — 



selens ynglepladse i Hvidehavet soges nu ikke lsengere af de norske ssel- 



an gere, saelen faar derfor vsere i ro og formerer sig sterkt, og dette 



ager J e 8 er gninden til, at saa store masser af den i cle senere aar 



.&r vist sig. Hvis ikke russerne med kraft vil soge at faa dette for 



skerierne saa skadelige rovdyr udryddet ved fangst paa selve fangst- 



^ e det, sselens ynglepladse, vil den vistnok komme til at odela?gge lodde- 



s *et ikke alene paa den murmanske kyst, men ogsaa i Finmarken." 



J- mine senere indberetninger har jeg meddelt, hvorlecles disse kobbe- 



nclnnger hvert aar i mai har strukket sig Isengere og lsengere vest og 



0delagt loddefisket i lsengere tid tildels over hele Finmarken, og nu sidste 



noiede kobb'en sig ikke alene med at komme i mai, men viste sig 



