622 



og disse slags baacle kaldes ssedvanlig ,,m0ringer" og har meget fselles 

 med de gamle baade med hensyn til skrogets form. 



De f*0rste vellykkede fors0g med „m0ringer" skyldes dampskibsf0rer 

 Halkjelsvik af Volden sammen med afd0de sorenskriver Thams, begge to 

 i sin tid overmaade flinke baadseilere og reformvenner i baadstellet. 

 Skj0nt denne reform forlaengst er et tilbagelagt fremskridt i S0ndm0re 

 og Romsdalen, har den dog fremdeles et st0rre felt at erobre i de nord- 

 lige dele af distriktet. Den sidste tids raske udvikling har imidlerticl 

 medf0rt, at fremmelige fiskere overalt i distriktet nu for tiden foretrsekker 

 den nyeste baadtype: den enkelt-mastede dseksbaad. Nybygning 

 af „m0ringer" er for tiden ganske sjeldent, maaske allerede oph0rt. 



Den nseste reformbevaegelse i det sydlige af Romsdals amt, efterat 

 m0ringen var blevet mere almindelig, gik ud paa at bygge store sk0iter. 

 Den st0rste udbredelse havde „m0ringen" i 80-aarene, medens man alle- 

 rede var i fuld gang med at bygge storsk0iter og kuttere. Men saa tidlig 

 som i begyndelsen af 90-aarene tog bygningen af storsk0iter betydelig 



af. 



Nu for tiden er der faa tilbage. Man bygger nu enten smaask0iter 



eller daeksbaade, navnlig den sidste type har vundet indgang overalt som 

 sserlig hensigtsmsessig til alslags fiskeri og f0rsel. 





- 



IkJce roende, men seilende farhoster. 



Man kan sige, at de f0rste krav 

 var hsendig under alslags seilads — 



— at faa en god robaad, som 

 ikke lsengere g]0r sig gjseldende 

 udenfor i ganske enkelte kyststr0g. Man kraever nu i f0rste raekke en 

 hgendig seilbaad, som kan benyttes til ethvert af de st0rre fiskerier, og 

 stiller forholdsvis smaa fordringer til baadens letroning. Men idet den 

 store del af fiskerbefolkningen laegger hovedvegten paa at faa en til 

 alslags brug ha&ndig daeksbaad, faar man et meget indskrsenket antal 

 farkoster, som kan vaere tjenlige til bankfisket og drivgarnsfisket med 

 saltning ombord af fangsten. I de to tre sidste aar, hvori interessen for 

 sildefisket under Shetland og i Nordsj0en er blevet mere almindelig, 

 f0les savnet af st0rre og for. dette 0iemed bekvemme seilfarkoster ganske 



sterkt, idet de mindre sk0iter og dseksbaadene findes at vsere lidet tjen- 

 lige. Det er derfor sandsynligt, at storsk0iterne paany vil finde placls 

 i vor fiskerflaade, men herefter bedre udrustede, dels med dampspil til 

 indhivning af garnlsenken (af ankerkj setting og anden betjening), og dels 

 med hjselpemaskine for damp- eller petroleumsmotor. 



1 



Dampbaadene. 

 Det nyeste fremskridt er bygning af virkelige fiskerdampbaade. 



I 



begyndelsen af 1890-aarene var det mest almindeligt at benytte mindre 



] 



