— 628 — 



for unders0gelse af forholclet skal for0vrigt her tilf0ies, at driftsomkost- 

 ningerne ved en almindelig fiskerdampbaad, paa 70 a 80 tons brutto, 

 kan if0lge flere rederiers opgave ssettes til kr. 1 800 a 2 000 pr. maaned, 

 hvortil kommer renter, ekstraof dinsere tab af reclskaber og sserskilte repa- 

 rationer; under vinterfisket og storsildfisket paaregnes de nsevnte ekstra 

 udlgeg at komme op i ca. kr. 1 000 pr. maaned, bortseet fra clen skade, 

 som kan blive at faa godtgjort af assurand0rerne. 



I denne forbindelse vil jeg ikke undlade at bemerke, at en aeiidring i 

 mandskabets andel i og ansvar for redskaberne burde komme under naermere 

 overveielse, ligesom det fortjener at unders0ges, hvorvidt den nuvserende 

 ordning med kostholdet ombord paa lsengere ture er hensigtsmsessig. 

 Saavidt mit kjendskab til mandskabernes alminclelige kosthold gaar, .er 

 jeg tilb0ielig til at tro, at kosten (som de jo selv anskaffer efter eget 

 valg), neppe er saa god og kraftig, som en anstrengende tjeneste tilsj0s 

 under fiskeriarbeide g]0r 0nskelig eller endog n0dvendig. Sammenlignet 

 med andre nationers fiskere og sj0msend lever vore fart0isfiskere paa en 

 noksaa tarvelig og for lidet kraftig kost; de bliver derhos vistnok i rege- 

 len ikke betjente af tilstraekkelig kyndige kokke, som kunde bidrage til 

 at skaffe et bedre madstel omborcl og udnytte provianten paa en hen- 

 sigtsmsessigere maade. Jeg tror ikke at burde her tilbageholde den be- 

 merkning, at jeg synes, fiskerne selv skulde skjsenke denne sag st0rre 

 opmerksomhed, den angaar jo deres eget, personlige, daglige velvsere 

 ombord og har ikke ringe betydning med hensyn paa deres arbeids- 

 krsefter og helse. 





Konsekvenserne af saa mange dampbaades anskaffelse. 



I fiskerim0der og samtaler i aarets bb har jeg oftere havt anled- 

 ning til at dr0fte sp0rgsmaalet om, hvortil anskaffelse af saa talrig en 

 flaade af dampbaade vilde f0re. Man har merit, at det kan have sine 

 betaenkeligheder, at der i l0bet af nogle faa aar anskaffes 100 dampbaade 



til en fiskeribedrift, hvori man tidligere 



og tildels endnu 



troecle, 



at dampbaade ikke vilde passe, i alle fald ikke va3re regningssvarende. 

 Disse betaenkeligheder har vseret fremholdte som vel begrundede i den 

 omstsendighed, at anskaffelse af en flerhed af dampbaadene for en vse- 

 sentlig del skyldes det gode udbytte, som opnaaedes under storsildfisket 

 i en periode med h0ie sildepriser, medens dampbaadenes udbytte under 

 vinterfisket efter torsk var tarvelig, uagtet det var netop til brug under 

 torskefisket, at cle oprindelig blev anskaffede, ikke til noget regelmsessigt 



sildefiske. 



