632 







Da der 



saafremt sildens tilvirkning ofredes st0rre omhu end hidtil. Disse fors0g 

 med sk0iter liar vseret fortsatte i 5 somre og indbragt f0rerne en god 

 del erfaring, navnlig med hensyn til udrustningen og farvandet samt sildens 

 gang i de ukjendte farvand. Enkelte af f0rerne liar konfereret med mig 

 om den nye trafik, og saavidt sk]0nnes er de enige cleri, at drivgarn- 

 sk0iter til dette sildfiske b0r vsere af storrelse som vore st0rste bank- 

 sk0iter, altsaa 45 tons drsegtighed (gammelt maal). Dampbaade til disse 

 ture b0r neppe vaere mindre end ca. 80 tons brutto. Men der vil ikke 

 vsere vundet noget synderligt ved at benytte meget st0rre farkoster. 

 De nsevnte st0rrelser vil kanske fincles at vsere de hensigtsmsessigste. 



i regelen b0r benyttes en clobbelt saa stor garnlsenke som til 

 storsildfisket, vil det findes paakrsevet at have dampspil til lsenkens ind- 

 hivning. Et saadant spil kan jo desuden benyttes baade til ankerhivning 

 og seilstrsekning, saa det vil kunne spare to, maaske tre mand, eller 

 indbringe mandskabet en desto bedre manclslot. Ogsaa af hensyn til 

 sildens saltning ombord og lsengere tids fiskeri ad gangen vil det vsere 

 hensigtsmsessig at have saapas store skuder for desto bedre at kunne 

 udnytte en god chance under fisket og fortssette fangsten i nogen tid. 



Et sp0rgsmaal, som blev omhyggelig dr0ftet, var, hvorvidt det var 

 fordelagtigst at tilvirke silden paa norsk eller paa hollandsk (skotsk) 

 maade. Efter alt hvad jeg kan skJ0nne ; b0r silden tilvirkes mest mulig 

 overensstemmende med den maade, som den 0vrige sild tilvirkes paa, 

 som opfiskes i det samme farvand. Derved f0lger man erfaringens sikre 

 vei, og derved opnaar man endnu en vigtig fordel, nemlig at faa en vare, 

 som bedst mulig ligner den, som er kjendt og skattet i det fremmede 

 marked. (Herved bortsees ganske fra n0dvendigheden af at gane silden, 

 naar den liar aat i sig). Den under Shetland og lsengere nede i Nord- 

 sJ0en fangede sild har utvilsom en anden smag som spegesild end vor 

 fedsild. Tilvirkes denne nordsJ0sild paa norsk maade, vil den tilvirkede 

 vare smage anderledes end den norske og se anderledes ud end 

 den hollanclske eller skotske. Og dette vil sige saa meget som, at denne 

 vare bliver en ny eller ukjendt vare, som f0rst maa indarbeides paa 

 markedet, f0rend den bliver en ganske kurrant vare; ja det kan endog 

 hacnde, at denne varens afvigelse fra det saedvanlige kan blive betragtet 

 og behandlet som en — kj0belyde ved varen. 



mening, at selve navnet 



norsk nordsJ0sild 



Personlig er jeg af den 

 ikke er heldigt, forsaa- 



vidt som det betegner en nykomling i markedet; et navn f. eks. som 

 norskfanget shetlandssild vilde maaske vseret heldigere. De svar, jeg paa 

 en direkte foresp0rgsel clerom i det tyske marked fik'fra Norges fiskeri- 

 agent og et sildefirma i Hamburg, bestyrker mig i min opfatning. Des- 

 uden var meget af aarets norske nordsJ0sild, efter den tyske smag, altfor 

 sterkt saltet eller naesten ramsaltet, til ikke liden hindring i konkurrencen 

 med shetlandssild. 









