634 



gen skulde jeg da forklare dem ved en liden model, jeg havde anskaffet 

 til et lignende 0iemed. 



For at im0dekomme disse fiskeres og rederes anmodning har jeg 

 derfor udarbeidet nedenstaaende beskrivelse med till)0rende illustrationer. 

 Naar der for tiden findes over 100 posen0ter blandt fiskerne paa Bohus- 

 lenskysten, og da der for endel aar tilbage ogsaa hos os gjordes flere 

 heldige fiskefors0g med posenot, saa har jeg den tro, at en udf0rlig beskri- 

 velse af redskabet, belyst ved illustrationer af posenotens brug, kunde 

 findes at vsere „et ord i rette tid". At der ih0st virkelig gjordes fangst 

 med posenot fra et dampskib udenfor S0ndm0rskysten, har hos mig mod- 

 net en lsenge nseret plan om paany at virke for indf0i*elsen af dette 1 

 Amerika saavelsom i Sverige meget benyttede fangstredskab til brug 



under sildefisket ude paa havet. Denne min plan har jeg saa meget 

 lettere for at ssette iverk, som jeg allerede for 25 aar siden har drevet 

 fiske med posenot og saaledes har nogen personlig erfaring i brugen. 

 Naevnte beskrivelse lyder saaledes : 



Den amerikanske posenot og den svenske sn0rpvaden. 



Den amerikanske posenot (the purse seine) og „sn0rpvaden" ser ved 

 ferste oiekast ud som en almindelig dragnot. Det eneste, man straks 

 lsegger merke til som nyt og afvigende, er store metalringe, som er 

 ftestede til grunden eller auren. Ved nsermere unders0gelse af noten vil 

 man dog finde, at den i mange stykker er meget forskjellig fra en al- 

 mindelig not. 



Den vsesentligste forskjel bestaar i f0lgende: 



Maskerne og traaden. Noten bestaar ikke af overalt jevnt 

 ligestore masker, men maskerne paa midten er lidt mindre end paa 

 0rerne. Den f0rste del af noten fra 0rerne indover mod midten, notens 

 trediedel paa hvert 0re, har de st0rste masker, derpaa kommer nogle 

 faa (6 a 8) favne med lidt mindre masker. Er maskerne paa 0rerne 

 2V2 tommer, saa er de nseste 2 74 og i midten 2 tommer; er maskerne 

 paa 0rerne P/2 tomme, saa er de nseste l 3 /s og i midten IVg, 0. s. v. 



* 



Undertiden har maskerne kun 2 st0rrelser. 



Den tykkeste traaden bruges ikke til de st0rste masker, men til 

 de mindste. Eftersom maskerne paa noten bliver mindre, bliver traaden 



tykkere og bedre. Midten af noten 



bsermingen 



har altsaa de 



mindste masker og den tykkeste traad. Naar traaden paa 0rerne er 



14 



6, saa er den nseste f0rlighed 2 % og den tykkeste 2 %, eller w / e 



20 



9 



r 



og 2 %2> eller tydeligere udtryk 6-lagt, 9-lagt og 12-lagt (bomuldstraad). 

 De brugte numre er for amerikansk bomuldstraad. 



Den ujevne st0rrelse af maskerne i en not bruges for at gj0re 

 noten saa let som muligt og saa sterk som muligt. Let gj0res den del 





* 



1 



