

Ferste kapitel. 



Finmarkshavet og dets dyreverden. 



Havet. 



?H-> 



Havbunden. Den bratte eg, som skiller det indtil 2000 favne dybe 

 Nordhav fra de 1—200 favne dybe norske kystbanker, forlober belt 

 fra Romsdalen til Senjcn i en noget bugtet linie parallel med den nor- 

 ske kyst og i en af stand af fra ca. 15 til 25 geograflskc mile. Norden- 

 for Senjen viger eggcn og kysten ud fra liinanden, idet eggen fortssetter 

 i nsesten lige linic nordover mod Spitsbergen, mens kysten b0ier estover. 

 Herved bredcr bankerne sig ud til at danne dot store hav, der i syd 

 begrsenses af Pinmarken og Murmankysten, i estaf Novaja Zemblja, i 

 nord af Spitsberg-Bj0rn0plateauet og af isen og isliavets vandmasser. 

 Detto hav, 0sthavet, som de norske fangstmsend kaldcr det, Barents Sea, 

 som det kaldes paa de engelske s0karter, hai 

 karakter, som de norske kystbanker. 

 af fig. 



1, en fordybning i 

 mellem Bj0rn0en oo- Forge bar et dyb af ca. 250 favne. 



alt vsesentligt samme 



Fra eggen gaar der, som sees 



liavbunden 0stover, saaledes at denne midt 



Fra dette med 



g"anske bl0dt mudder bcdgekkodo dyb skraaner havbunden opover mod 

 . grunderc flader baade i 0st, nord og syd. 0stover — mod de 150—100 

 favne dybe banker nordenom' Murmankysten, nordover mod den grunde 

 op til 15 favne dybe Spitsbergen-Bj0rn0banke og sydover mod den mel- 

 lem 100 og 150 favne dybe landbakke, som i en brcdde af 2—4 mil 



omgiver Finmarkens kyst. 



Ganske regelm^ssige er dog ikke disse skraaningcr. 

 ved Bj0rn0en 200-favne-dybet saa nai^r Bj0rn0plateauet, 



-90 favne 



Ties en slaa-s 

 distance 



g- 



aar 



skarp 



per 



hvor havbunden fra 70 



Saaledes gaar 



at der dan- 



i meget kort 



ncd til ca. 250 favne. Dette Bj0rn0-Spitsbergenplateau 

 er derfor vel begrainset som en egen banke, det viser en variation i dyb- 



1 



