11 



menes variationcr, og de indeholder det enestc materiale, som haves om 



dissc ting. 



De viser (se fig. 6—9), hvoiiedes isen om sommeren i regclen trseffes 

 vest ved Jan Maycn, nord ved BJ0rn0en eller nordligere, at der Andes 

 et stort aabent liav indover i 0sthavet, saa vorc fangstfolk om sommeren,, 

 som jbekjendt, kan naa lienimod Frantz Josefsland og Novaja Zemblja. 

 De viser, at isen om vinteren trsekker nsermere Norge i en stor bne, at 

 det aabne vand op mod Spitsbergen lukker sig, for f0rst om sommeren 

 at splittcs op igjen som en lang spalte, at 0stliavets farbare del ind- 



^U. 8. 



Isgrsensen i mai 1898. 



Efter det danske meteorologiske iustituts beretuiBger, 



skrsenkGs til en ca. 40 mil bred rcnde, der parallelt felger Norges kyst 

 og Murmankysten, og at derved det store hav mellem BJ0rn0en og 

 Spitsbergen i vest og Frantz Josefs land og Novaja Zemblja i^ ost er 

 dajkket af en enestc sammcnlia3ngendo ismasse. De journalcr, jeg bar 

 faaot af vore isbavsfarere (sislfangere),' viser, at dette varer langt ud 

 i juni. 



Kandidat WoLLEBiEK, der i aarot 1900 medfulgte chef sf artoj et 

 >.Heimdal" paa dets tur til „0stisen", tog ber endel temperaturobserva- 

 tioner, der viser forholdcne i de vandmasser, som isen svommer i. 



