99 



Som man ved betragtiiing af de 1 nsevnte stationer selv uden zoolo- 



er dot i de store hovedtra^k de samme dvre- 



giske kundskaber kan se, 



former, som forekommcr paa dem alle, mest ligner stationen i det inder- 

 ste af Porsangerfjorden og i Spitsbergensfjorden iiinanden, de har bl. a. 

 masseforekomster af den store arktiske rsege (Sderocrangon boreas) 

 og de arktiske ulker fselles. I 



modsijetning hertil har 



den vdre 



del af Porsangerfjorden og liavet Norge — Bj0rn0en det tilr 

 fselles, at her overveier den langs hele vor kyst saa talrig 



forekommcnde „Drammens" eller 



„Brevigsr3ege 



a 



{Panda his ho- 



realis), 



ligesaa 



triBder her de arktiske, smaa fiskearter i 



msengde ganske tilbage for de st0rre fiskearter, der kra^ver 

 varmere vand, eller ogsaa for de st0rre arktiske fisk. Disse 

 erholdcr man ikke i den lille rsegetrawl. For at liske dem maa man 

 pr0ve med liner. Dette har vi gjort baade i Spitsbergens fjorde og i de 

 inderste arktiske dele af norskc fjorde nden fangst. Paa bankerne 

 varierer flskefaunaen meget i de forskjcllige dybder. Jeg skal her naevne 

 de fiske, som forekommcr i msengder og synes at danne den mest karak- 

 teristiske del af flskefaunaen. Yi vil da dele deimo i vandrefiskene og 

 de mere lokalbundnC; som foretager smaa vandringer, og for de flestes 

 A^edkommende ogsaa Jsegger sine eg paa bundcn, hi^orved heller ikke deres 

 larver bhr fort langt fra det sted, hvor de voksne lever, et forhold, som i 

 saerlig grad er karaktcristisk for de ovenfor nsevnte arktiske liske. 



Vandrefiskene omfattor isser de fiske, som er gjcnstand for de 

 store flskerier, de skal derfor saerlig bhi^e omtalt i et eget kapitel. Her 

 skal kun nsevnes, at deres forckomst paa bankerne veksler meget, at de 

 i de store trsek iallefald er knyttet til den varme del af 0sthavet, og 

 at derfor deres udbredelse betinges af, hvor langt de varmere vandlag 

 tr^enger frem mod nord og 0st sommcr og h0st, mens vintcrcns kulde og 

 det fremtrsengte polarvand trsenger dem tilbage. De vigtigste skal blot 

 her opregnes, dc er: 



Torsken. 

 Ilysen. 

 Seien. 

 Silden. 



r 



Lodden. • , 



Haakjai^rringen. ^ ; 



De mere lokalbundne arter, der i st0rst mseng-de forekommer 



paa bankerne, er f0lgcndc: 



Brosme (brosmhts brosme.) ; 



Langstjert (ogsaa kaldet havmus eller isfisk) 2Jacruru8 Fabricii, meget 



talrig isser i 200 favne dybet. ; 



