24 



I 



(Anarrhicas lujms) belt henimod Novaja ZcmbJja. I isvandet nordenom 

 ,75'^ finder ban den samme fauna af smaa arktiske fisk etc., som jeg- sser- 

 lig" liar 

 varme stromme trsenger frem, gaar ofte den „varmere 



omtalt for Spitsbergcns vedkommende; om sommcren, naar de 



over 1 



og „kolde" fauna 

 hinanden, saaledes bar han da undtagelsesvis fundct torsken under 



gunstigo isfric aar 



a 



lave temperaturer sammen med, de arktiske fiske. 



RoMER og ScHAuniNN udf0rte i det sserdeles 

 1898 en omseilingaf Spitsbergen med en tysk fiskedaniper „Helgoland ^ 



og de fik derved en enestaaende anledning til at unders0ge havet mellem 



De fandt her en udprseget ark- 



de talrige 0er paa Spitsbergens 0stside. 



tisk fauna, endnu mere blottet for „varmere" former end paa Spits- 

 bergens vestside, saaledes istedetfor Pandahts horealis kun de ganske 

 arktiske raeger Sderocrangon horeas og Sabinea scptemcarinata , Do fandt 

 endvidere her 0st ingen andre fisk end de smaa arktiske. Torsk fandt 

 de kun paa den ,.flade, rige Spitsbergen Bank, der hgger nordost om 

 BJ0rn0en." Hvad det arktiske dyreliv angaar, viste dette karakteristiske 

 forskjeile mellem Yest- og 0st-Spitsbergen, saaledes vest, som jog oven- 

 for har skildret det, masser af pighuder (s0stjerner, slangestjerner etc.) 

 og krebsdyr, 0st derimod maengder af fastvoksendo former fremfor alt 

 svamper med kalk og kiselskeletter, S0punge (ascidier), S0roser (aJdinier)^ 

 mosdyr (hryozoer) og S0polyper {hydroider). AUe disse dyr dannede et 

 OA^ertrsek over den mest stenede bund som gr^es paa land, og imellem 

 dette grses vrimlede der af krybende orme, sncgler og lavtstaaende krebs- 

 dyr {amfyjodevj isopod.er), 



Saaledes ser vi, at bunddyrenes udbredelse ogsaa, ligesom studiet af 

 havstr0mmene, viser os, at disse nordlige liave maa deles i to store regio- 

 ner, den varmere area og den kolde, hver for sig med sit sseregne dyre- 

 liv, den ene fortrsengende den anden, alt eftersom aarstidcrnes vekslinger 

 bringer de flydende gr?enser til at flytte sig nordover eller sydovcr. 



De driven de organismer (Planktonet). 



De fastsiddende eller kun lidet beva^gelige bunddyrs udbredelse af- 

 hsenger af alle de forhold, som gj0r sig gjseldende i farvandet aaret 

 rundt, saaledes f. eks. af temperaturens vekslinger fra den ene aarstid 

 til den anden; nogle kan neralig ikkc overleve altfor lave vintertempera- 

 turer, andre igjen ikke altfor h0ie sommertomperaturer o.s.v. Lever de 

 i msengde paa en lokalitet, kan man derfor slutte sig til, at lokalitetens 

 aarlige ,,khmat", om man t0r kalde det saa, passer for dem. Helt ander- 



